dcterms:title: Förordning (1991:1516) om statsbidrag till service och vård för äldre och handikappade

text: Statsbidrag lämnas till kommunerna för service och vård för äldre och handikappade enligt denna förordning.

text: Bidraget till en kommun skall beräknas efter antalet personer som uppnått lägst 75 års ålder och personer med förtidspension enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring som är folkbokförda i kommunen den 31 december året innan bidragsåret.

text: 4 358 kronor för varje person i åldern 75--79 år,

text: 8 716 kronor för varje person i åldern 80--84 år,

text: 13 074 kronor för varje person i åldern 85--89 år, och

text: 17 432 kronor för varje person i åldern 90 år eller äldre.

text: För äldre som avses i

text: 2 §

text: skall bidraget beräknas till

cells: Antal personer i åldern 80 år eller äldre per kvadratkilometer

text: Bidragsbeloppet enligt

text: första stycket

text: skall dock justeras med hänsyn till dels hur antalet personer i åldern 80 år eller äldre förhåller sig till kommunens yta (

text: glesbygdsindex

text: ), dels hur stor andel personer i åldern 75 år eller äldre i kommunen respektive i hela riket som enligt senaste folk- och bostadsräkning är ensamboende (

text: ensamboendeindex

text: ). Kommunen skall därvid erhålla det glesbygdsindex som framgår av nedanstående tabell. Kommunens glesbygdsindex skall multipliceras med dess ensamboendeindex och produkten skall utgöra den justeringsfaktor som skall multipliceras med bidragsbeloppet enligt

text: första stycket

text: Socialstyrelsen skall årligen för varje kommun beräkna den justeringsfaktor som avses i

text: andra stycket

text: För varje förtidspensionär som avses i

text: 2 §

text: skall kommunen erhålla 3 104 kronor.

text: Socialstyrelsen skall fastställa och betala ut bidrag enligt denna förordning.

text: Bidragen för år 1992 skall betalas ut halvårsvis i efterskott. För tiden därefter skall bidragen betalas ut kvartalsvis i efterskott.

text: Socialstyrelsens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.


dcterms:title: Förordning (1991:1518) om basbelopp för år 1992

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Regeringen fastställer basbeloppet enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring till 33 700 kronor för år 1992.

type: stycke


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1991:152) om beräkning av bidragsunderlag för statligt stöd vid ny- och ombyggnad av bostäder

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Bidragsunderlag för statligt stöd till sådana byggnadsprojekt som uppfyller kraven i förordningen (

text: ) om allmänna förutsättningar för statligt stöd vid ny- och ombyggnad av bostäder skall, i den utsträckning regeringen särskilt föreskriver, beräknas med iakttagande av bestämmelserna i denna förordning.

type: paragraf

text: Bidragsunderlag vid nybyggnad

beteckning: 2 §

text: Kostnader för mark, inklusive kostnader för gator och andra allmänna platser som normalt ställs i ordning för att tillgodose ett områdes behov av sådana anläggningar (tomtkostnader), med belopp som länsbostadsnämnden har bestämt för kommunen eller för en del av den. Belopp för tomtkostnader skall bestämmas på ansökan av kommunen och motsvara kostnader i områden utan samlad bebyggelse.

type: punkt

text: Kostnader för trafik- och elanläggningar på kvartersmark, grundberedning, grovplanering, finplanering och tomtutrustning (exploateringskostnader) med belopp som motsvarar skäliga kostnader för sådana anläggningar och åtgärder.

text: Kostnader för anläggningar för vattenförsörjning och avlopp på kvartersmark samt för anläggningsavgifter för allmän vatten- och avloppsanläggning (va-kostnader) med belopp som motsvarar skäliga kostnader för sådana anläggningar och avgifter.

text: I bidragsunderlaget ingår följande markkostnader:

text: För byggnadsprojekt i områden med samlad bebyggelse skall exploateringskostnader och va-kostnader ingå med belopp som motsvarar sådana kostnader i områden utan samlad bebyggelse.

beteckning: 3 §

text: Byggnadskostnader ingår i bidragsunderlaget enligt bestämmelserna i

text: 8 §§

beteckning: 4 §

text: Utgångspunkt för beräkningen är beloppen i en baskalkyl som boverket fastställer. Beloppen skall bestämmas så att summan motsvarar de beräknade kostnaderna för att uppföra hus med en standard som uppfyller de grundläggande kraven i verkets föreskrifter för nybyggnad. I kalkylen får därutöver endast ingå belopp för kostnader som beror på större areor än som följer av de grundläggande kraven och på bättre utförande av yttertak, fasader, grundläggning, fönster eller ytskikt i bad- och duschutrymmen.

beteckning: 5 §

text: Summan av de belopp som har beräknats enligt

text: 4 §

text: multipliceras med en ortskoefficient enligt särskild förteckning (

kind: term

text: bilaga

text: För byggnadsprojekt på mindre orter i Värmlands, Kopparbergs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län får länsbostadsnämnden i fråga om mindre projekt bestämma en högre ortskoefficient än vad som följer av den särskilda förteckningen. Boverket får meddela ytterligare föreskrifter om förutsättningarna för att bestämma en sådan högre koefficient och i vilka kommuner detta får ske.

beteckning: 6 §

text: Det enligt

text: 5 §

text: erhållna beloppet multipliceras med en tidskoefficient som fastställs för en månad i taget. Tidskoefficienten fastställs av boverket på grundval av statistiska centralbyråns faktorprisindex för gruppbygge av småhus, exklusive löneglidning.

beteckning: 7 §

text: I bidragsunderlaget får även ingå skäliga kostnader för sådana åtgärder som anges i nedanstående sammanställning till den del kostnaden, exklusive byggherrekostnad, inte överstiger de angivna maximibeloppen.

cells: 1. Åtgärder som medför lägre energiförbrukning:

type: rad

cells: a) Hus med en lägenhet och egen uppvärmningsanläggning.

cells: 30 000 kronor per lägenhet, dock högst det kapitaliserade värdet av besparingen.

cells: 20 000 kronor per lägenhet, dock högst det kapitaliserade värdet av besparingen.

cells: 2. Andra åtgärder än åtgärder enligt som begränsar kostnader för drift och underhåll.

cells: 350 kronor per kvadratmeter bruksarea ovan mark, dock högst 20 000 kronor per lägenhet.

cells: 3. Andra åtgärder än åtgärder enligt 1 eller 2 som medför en högre standard på bostadslägenheter med tillhörande utrymmen.

cells: 4. Åtgärder som underlättar framtida ändringar i byggnaden.

cells: 700 kronor per kvadratmeter bruksarea ovan mark, dock högst 40 000 kronor per lägenhet.

type: tabell

text: Särskilt kostnadskrävande utformning 350 kronor per kvadratmeter av hus eller den yttre miljön. bruksarea ovan mark, dock högst 20 000 kronor per lägenhet.

text: ________________________________________________________________________ Åtgärder Maximibelopp ________________________________________________________________________

text: Krontalsbeloppen är beräknade exklusive byggherrekostnader och skall multipliceras med ortskoefficienten enligt

text: 5 §

text: och månadsvis för tid efter oktober 1990 anpassas till ändringar i kostnadsutvecklingen. Därvid skall tidskoefficienten enligt

text: 6 §

text: tillämpas. ________________________________________________________________________

beteckning: 8 §

text: Till summan av de belopp som har beräknats enligt

text: 7 §§

text: får tillägg göras med skäligt belopp som boverket bestämmer för kostnader för projektering, bygglov, byggadministration, pantbrev, mervärdeskatt och låneräntor under byggnadstiden (

text: byggherrekostnader

text: ). Boverket får meddela ytterligare föreskrifter om beräkning av byggherrekostnaderna.

beteckning: 9 §

text: I fråga om hyres- och bostadsrättshus får till summan av de belopp som har beräknats enligt

text: 8 §§

text: tillägg göras för skäliga kostnader för konstnärlig utsmyckning och gestaltning, dock högst med 25 kronor per kvadratmeter bruksarea ovan mark.

text: Om bidrag har lämnats enligt förordningen (

text: ) om bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden, får tillägg enligt

text: första stycket

text: göras endast för resterande kostnad för utsmyckning eller gestaltning.

text: sådan särskild kontroll och besiktning i fråga om byggnadsföretagets utförande som sker på sätt som kommunen godkänner, dock högst med 6 475 kronor,

text: garanti och försäkring i den omfattning och på de villkor boverket föreskriver, dock högst med 5 000 kronor.

text: I fråga om egnahem eller småhus som skall upplåtas med bostadsrätt får till summan av de belopp som har beräknats enligt

text: 9 §§

text: tillägg göras för skäliga kostnader för

text: Det bidragsunderlag som har beräknats enligt

text: 10 §§

text: skall minskas enligt bestämmelserna i andra--

text: fjärde styckena

text: Har huset och marken inte samma ägare, skall bidragsunderlaget minskas med ett belopp som motsvarar det kapitaliserade värdet av avgiften för marken, om inte särskilda skäl talar för annat. Vid beräkningen av det belopp med vilket minskningen skall ske, får hänsyn endast tas till den del av avgiften som belöper på bostäder. Minskningen får inte överstiga summan av de belopp för markkostnader som har beräknats enligt

text: 2 §

text: till den del beloppen avser kostnader som är hänförliga till bostäder och som omfattas av avgiften för marken.

text: Om bidragssökanden inte uppfyller sin förbindelse att lämna bofakta enligt

text: 17 § andra stycket förordningen (1991:149)

text: om allmänna förutsättningar för statligt stöd vid ny- och ombyggnad av bostäder, skall bidragsunderlaget minskas med det belopp som boverket föreskriver.

text: Bidragsunderlaget skall minskas i den utsträckning bostadsmiljön, lägenheternas utrustning eller husets skick i övrigt väsentligt understiger den standard som baskalkylen enligt

text: 4 §

text: utgår från.

text: Bidragsunderlag vid ombyggnad

text: Bidragsunderlaget vid ombyggnad skall motsvara skäliga faktiska utgifter för åtgärderna (

text: godkänd ombyggnadskostnad

text: ). Det får dock inte överstiga vare sig det bidragsunderlag som enligt

text: 10 §§

text: och

text: 11 § fjärde stycket

text: skulle ha beräknats för en motsvarande nybyggnad med tillägg för skäliga kostnader för finplanering och tomtutrustning eller det beräknade värdet av huset i ombyggt skick.

text: Om bidragssökanden är en enskild person, får kostnader för arbete som sökanden utför inte ingå i låneunderlaget. Om sökanden är ett aktie-, handels- eller kommanditbolag, gäller samma begränsning beträffande kostnader för arbete som utförs av en delägare som är enskild person.

text: Om projektet avser ombyggnad av en kulturhistoriskt värdefull byggnad eller en byggnad som är av betydelse för en från kulturhistorisk synpunkt värdefull bebyggelsemiljö, får bidragsunderlaget bestämmas till ett högre belopp än det som enligt

text: 10 §§

text: och

text: 11 § fjärde stycket

text: skulle ha beräknats för en motsvarande nybyggnad. I dessa fall får bidragsunderlaget motsvara godkänd ombyggnadskostnad intill 140 procent av den beräknade kostnaden för en motsvarande nybyggnad och tre fjärdedelar av den del av godkänd ombyggnadskostnad som överstiger 140 men inte 200 procent av nybyggnadskostnaden.

text: Övriga bestämmelser

text: Boverket får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Bilaga

cells: 1. Stockholm/Södertälje 2. Norrtälje, Enköping, Uppsala, Göteborg

cells: 1,09 samt Tierps och Älvkarleby kommuner i regionen Gävle/Sandviken

cells: 3. Nyköping, Katrineholm, Eskilstuna, Visby,

cells: Uddevalla, Trollhättan/Vänersborg, Borås, Västerås, Fagersta, Sala, Borlänge, Falun, Avesta/Hedemora, Ludvika, Mora, Gävle/Sandviken -- utom Tierps och Älvkarleby kommuner --, Bollnäs/Söderhamn, Hudiksvall/Ljusdal, Sundsvall, Härnösand/Kramfors, Sollefteå, Örnsköldsvik, Östersund, Umeå, Skellefteå, Lycksele, Piteå, Luleå/Boden, Haparanda/Kalix och Kiruna/Gällivare

text: Förteckning över ortskoefficienter för beräkning av bidragsunderlag för statligt stöd vid ny- och ombyggnad av bostäder ____________________________________________________________________ Arbetsmarknadsregion (A-region) Ortskoef- enligt statistiska centralbyråns regionala indelningar ficient ____________________________________________________________________

type: bilaga


dcterms:title: Förordning (1991:1520) om upphävande av föreskrifter i fråga om inrättande och tillsättande av vissa tjänster hos allmän försäkringskassa

text: Regeringen föreskriver att regeringens beslut den 3 juni 1982 i fråga om inrättande och tillsättande av vissa tjänster hos allmän försäkringskassa skall upphöra att gälla vid utgången av år 1991.


rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: upph. 16 §; ändr. 2, 12 §§

rpubl:andrar: ändr. 23 §

rpubl:andrar: ändr.1 §

rpubl:andrar: ändr. 11 §

rpubl:andrar: ändr. 17 §

rpubl:andrar: upph. 18 §, rubr. närmast före 17 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ny 21 §

rpubl:andrar: ny 3 a §, rubr. närmast före 3 a §

dcterms:identifier: SFS 1991:1524 i lydelse enligt SFS 2006:1241

dcterms:title: Förordning (1991:1524) med instruktion för Tullverket

rdfs:label: Finansdepartementet S7

text: Uppgifter

text: Tullverket är central förvaltningsmyndighet för tullfrågor.

text: Tullverket skall effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas.

text: Tullverket skall övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs.

text: Vid fullgörande av sina uppgifter skall Tullverket verka för att kostnaderna för tullprocedurerna minimeras både för näringsliv, allmänhet och inom Tullverket samt tillhandahålla en god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och så att det legitima varuflödet inom Europeiska unionen inte hindras.

text: Förordning (1999:1039).

text: Tullverket bedriver viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot bestämmelser om in- och utförsel av varor. Tullverket får, efter samråd med Åklagarmyndigheten och Ekobrottsmyndigheten, meddela föreskrifter om hur denna åklagarverksamhet skall utövas.

text: Förordning (2004:1295).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Tullverket med undantag av

text: och

text: 32 §§

text: Förordning (1999:546).

text: Internrevision

beteckning: 3 a §

text: Tullverket skall tillämpa

text: internrevisionsförordningen (2006:1228)

text: Förordning (2006:1241).

ordinal: 3 a

text: Tullverkets ledning

text: Generaltulldirektören är chef för Tullverket.

text: Hos Tullverket finns också en överdirektör. Överdirektören är generaltulldirektörens ställföreträdare.

text: Förordning (2004:211).

text: Chefsjurist

text: Hos Tullverket finns en chefsjurist.

text: Förordning (1999:546).

text: Styrelsen

text: Generaltulldirektören är ordförande för Tullverkets styrelse.

text: Förordning (1999:546).

text: Organisation

text: Tullverket har ett huvudkontor som har det sammanhållande ansvaret för ledning och styrning av verksamheten. Myndigheten skall ha den geografiska spridning som motiveras av uppdraget. Tullverket bestämmer den närmare utformningen av organisationen.

text: Förordning (2004:211).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på Tullverket.

text: Förordning (1999:546).

text: Personalansvarsnämnden

text: Personalansvarsnämnden vid Tullverket prövar frågor som anges i

text: 19 § verksförordningen (1995:1322)

text: för tjänstemän i Tullverket.

text: Nämnden består - förutom av generaltulldirektören och personalföreträdarna - av överdirektören, chefsjuristen och en arbetstagare i chefsställning ansvarig för personalfrågor.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1999:546).

text: Beslut om föreskrifter

text: Styrelsen får överlåta till generaltulldirektören att besluta föreskrifter som inte är av principiell betydelse eller i övrigt av större vikt.

text: Det allmänna ombudet i tullmål

text: Enligt

text: 9 kap. 1 § tullagen (2000:1281)

text: skall det finnas ett allmänt ombud som för det allmännas räkning får överklaga Tullverkets beslut i sådana ärenden som avses i

text: 9 kap.

text: och

text: 6 §§

text: tullagen

text: . När någon annan överklagar ett beslut av Tullverket företräder verket som regel det allmänna i enlighet med

text: 7 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: . Det allmänna ombudet kan dock i vissa fall ta över talan enligt

text: 9 kap. 14 § tullagen

text: Förordning (2000:1312).

text: Det allmänna ombudet bedömer om beslut av Tullverket skall överklagas. Bedömningen görs med ledning av vad som kommer fram genom ombudets granskningsverksamhet vid Tullverket eller av vad han får veta på annat sätt.

text: Förordning (1999:546).

text: Det allmänna ombudet bör inte överklaga Tullverkets beslut om saken avser ett ringa avgiftsbelopp och saknar principiell betydelse.

text: Förordning (1999:546).

text: Anställningar m.m.

text: Generaltulldirektören anställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid.

text: Överdirektören anställs genom beslut av regeringen efter anmälan av generaltulldirektören. Andra arbetstagare anställs av Tullverket.

text: Förordning (1999:546).

text: Tullverket får föreskriva att det för behörighet till anställningar vid Tullverket krävs sådan utbildning som Tullverket anordnar eller annan utbildning som behövs för anställningen.

text: Förordning (1999:546).

text: Information om en ledig anställning får, om behörighet till anställningen förutsätter sådan utbildning som avses i

text: 15 §

text: , lämnas i publikationen Personalmeddelanden från Tullverket. Beslut om sådan anställning får meddelas på samma sätt.

text: Information om en ledig anställning inom Tullverket liksom beslut om sådan anställning skall anslås så snart som möjligt inom verket.

text: Förordning (2004:211).

text: 17 § Har upphävts genom förordning (2001:1027).

type: upphavd

text: 18 § Har upphävts genom förordning (2001:1026).

text: EU-arbete

text: Regeringskansliet utser enligt

text: 20 § förordningen (1996:1515)

text: med instruktion för Regeringskansliet Sveriges representant i möten inom Europeiska unionens råd och kommittéer under Europeiska gemenskapernas kommission om frågor under respektive departements ansvarsområde.

text: Tullverket skall vid deltagande i det löpande förhandlingsarbetet skyndsamt, och om möjligt inte senare än en vecka före varje mötestillfälle, lämna förslag till representant till Regeringskansliet (Finansdepartementet respektive Utrikesdepartementet).

text: Tullverket skall biträda Regeringskansliet med analys av de frågor som behandlas vid möten enligt ovan samt lämna förslag till svenska ståndpunkter.

text: Förordning (1999:546).

text: Övrigt

text: Vid ersättning till tulltjänsteman som i tjänsten tillfogas skada på egendom skall förordningen (

text: ) om ersättning till polismän och anställda inom kriminalvården m.fl. för skada på egendom tillämpas. Fråga om ersättning prövas av Tullverket.

text: Förordning (1999:546).

text: Tullverket får meddela föreskrifter om beväpning av tulltjänstemän för sådana situationer som avses i

text: 24 kap.

text: brottsbalken

text: Förordning (2006:28).


dcterms:title: Förordning (1991:1525) om ränta på studielån för år 1992

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Regeringen fastställer den ränta som enligt

text: 8 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349)

text: skall utgå på studielån till 8,6 procent för år 1992.


rpubl:andrar: ändr. 5 kap 7 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 7 §; nya 3 kap 6 a, 6 b, 6 c, 6 d §§, rubr. närmast före 6 a §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 17, 20 §§, 10 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 1 §; nya 7 kap 3 a, 7 a §§

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 3, 7, 12 §§, 5 kap 3, 6, 7 §§, rubr. närmast före 3 kap 1 §

rpubl:andrar: upph. 3 kap 6 a, 6 b, 6 c, 6 d §§, rubr. närmast före 3 kap 6 a §; ändr. 3 kap 3, 4, 5, 6 §§, rubr. närmast före 3 kap 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

text: Också i fråga om tekniska upptagningar som inte omfattas av tidigare lydelse och som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet skall de nya föreskrifterna tillämpas. De nya föreskrifterna tillämpas dock inte vid prövning av talan som har väckts före ikraftträdandet.

text: De äldre föreskrifterna skall tillämpas på ljudupptagningar som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: upph. 7 kap 3 a, 7 a §§; ändr. 1 kap 1, 2 §§, 2 kap 1, 5 §§, 4 kap 1, 2, 3, §§, 5 kap 4, 5, 6 §§, 6 kap 2 §, 7 kap 1, 3, 8, 9 §§, rubr. till 4 kap, rubr. närmast före 5 kap 3 §; ny 2 kap 3 a §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 10 kap 2 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 3 §, 5 kap 7 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

text: Den skyldighet att anmäla verksamhetens namn som föreskrivs i

text: 3 kap. 18 §

text: skall, för sådan verksamhet som bedrivs när denna lag träder i kraft, fullgöras senast den 1 april 2003.

text: Den nya föreskriften i

text: 5 kap. 3 § första stycket tredje meningen

text: om tid för bevarande av inspelning av sådant tillhandahållande som avses i

text: 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: tillämpas endast på information som fortfarande finns i databasen vid ikraftträdandet.

text: Den upphävda föreskriften i

text: 5 kap. 8 §

text: gäller fortfarande för tekniska upptagningar som spritts till allmänheten före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 5 kap 8 §; nuvarande 3 kap 19, 20 §§ betecknas 3 kap 29, 30 §§; ändr. 1 kap 2 §, 2 kap 2 §, 3 kap 18 §, 4 kap 2 §, 5 kap 3 §, 6 kap 2 §, 7 kap 1, 3, 6 §§, nya 3 kap 30 §, rubr. närmast före 3 kap 19 § sätts närmast före 3 kap 29 §; nya 3 kap 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 3, 3 a, 4 §§; ny 2 kap 3 b §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2005:701

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 3, 12, 18 §§, rubr. närmast före 3 kap 1, 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 7, 8 §§, 4 kap. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 2 §, 5 kap. 3, 5, 9 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 september 2016.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål som har avgjorts av Patentbesvärsrätten före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 2 kap., 3 kap. 29 §, 4 kap. 3 §; ändr. 6 kap. 1 §; nytt kap. 2; nya 6 kap. 3 §, 11 kap. 5 §, rubr. närmast före 6 kap. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1991:1559 i lydelse enligt SFS 2025:988

dcterms:title: Lag (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden

rdfs:comment: Rättelseblad 2013:903 har iakttagits.

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: ägare och utgivare av periodiska skrifter m.m. (

text: 2 kap.

text: utgivare av program m.m. (

text: 3 kap.

text: utgivare m.m. av tekniska upptagningar (

text: 4 kap.

text: bevarande av exemplar och inspelningar m.m. (

text: 5 kap.

text: åtal och tvångsmedel (

text: 6 kap.

text: rätt domstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål (

text: 7 kap.

text: förberedande behandling av tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål (

text: 8 kap.

text: huvudförhandling inför jury (

text: 9 kap.

text: ), och

text: överläggning och dom m.m. (

text: 10 kap.

text: I denna lag finns bestämmelser om

text: I

text: 11 kap.

text: finns vissa övriga bestämmelser.

text: Lag (2018:1913).

text: De bestämmelser i denna lag som gäller tryckta skrifter eller tryckning av skrifter ska tillämpas även på andra skrifter som faller under

text: tryckfrihetsförordningen

text: Med program, databas och teknisk upptagning avses detsamma som i

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: . Med beställ-tv avses detsamma som i radio- och tv-lagen (

text: Lag (2018:1913).

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Om ägare av och utgivningsbevis för periodiska skrifter

text: Allmänna bestämmelser

text: Utländska fysiska personer som har hemvist i Sverige.

text: Utländska fysiska personer med medborgarskap i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Utländska juridiska personer som har bildats enligt lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom det samarbetsområdet.

text: Lag (2018:1803).

text: Andra än följande utländska fysiska och juridiska personer får inte vara ägare till periodiska skrifter som trycks i Sverige:

text: Frågor om utgivningsbevis för periodiska skrifter prövas av Mediemyndigheten. Myndigheten tar också emot anmälningar om utgivare och ställföreträdare för utgivare.

text: skriftens titel,

text: utgivningsort,

text: utgivningsplan,

text: ägare,

text: vem som utsetts till utgivare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren,

text: tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis, och

text: förfall eller återkallelse av utgivningsbevis.

text: Lag (2024:1014).

text: Myndigheten ska föra register över periodiska skrifter. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Det får innehålla uppgifter om

text: Om en ansökan om utgivningsbevis för en periodisk skrift eller en anmälan om utgivare eller ställföreträdande utgivare inte uppfyller föreskrivna krav, ska den som har gjort ansökan eller anmälan föreläggas att inom en viss tid avhjälpa bristen. Avhjälps inte bristen, får ansökningen eller anmälan avvisas.

text: Lag (2024:1014).

text: avgifter för ansökningar och anmälningar i ärenden enligt

text: 5 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: , och

text: avgifter för utdrag ur register över periodiska skrifter.

text: Lag (2024:1014).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om

text: Utgivningsbevis för periodiska skrifter

text: Om utgivningsorten eller utgivningsplanen ändras, ska ägaren genast anmäla detta till Mediemyndigheten.

text: Lag (2024:1014).

text: I god tid innan ett utgivningsbevis för en periodisk skrift upphör enligt

text: 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen

text: ska Mediemyndigheten dels till den senast kända ägaren av den periodiska skriften sända en påminnelse om att bevisets giltighet är begränsad till tio år och att beviset upphör om en ansökan om förnyelse av beviset inte har kommit in till myndigheten före tioårsperiodens utgång, dels kungöra påminnelsen elektroniskt.

text: Av kungörelsen ska namn och adress för den senast kända ägaren framgå, liksom utgivningsbevisets nummer och den titel som utgivningsbeviset avser.

text: Lag (2024:1014).

text: En ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis för en periodisk skrift enligt

text: 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen

text: får göras hos Mediemyndigheten tidigast ett år före och senast på dagen för periodens utgång. För en ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis gäller i övrigt samma bestämmelser som för den första ansökan.

text: Lag (2024:1014).

text: Ett beslut enligt

text: 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen

text: om att ett utgivningsbevis för en periodisk skrift ska anses ha upphört ska dels sändas till den senast kända ägaren av den periodiska skriften, dels kungöras elektroniskt.

text: Om det av särskilda skäl kan antas att den senast kända ägaren inte kan nås av en försändelse är det tillräckligt att beslutet kungörs elektroniskt.

text: Lag (2024:1014).

text: Ett beslut om återkallelse av ett utgivningsbevis för en periodisk skrift meddelas av Mediemyndigheten. I ärenden som avses i

text: 5 kap. 13 § första stycket 2

text: tryckfrihetsförordningen

text: ska ägaren och utgivaren om möjligt få tillfälle att yttra sig.

text: Lag (2024:1014).

text: Ett slutligt beslut av Mediemyndigheten i ett ärende om utgivningsbevis för en periodisk skrift får överklagas till allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2024:1014).

text: Straff

text: Till penningböter döms ägare till en periodisk skrift för vilken en ny utgivningsort eller en ny utgivningsplan inte anmäls enligt

text: 5 §

text: Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådana brott som avses i

text: första stycket

text: Lag (2018:1803).

text: 3 kap.

text: Om utgivare av program m.m.

text: Sändningar med tillstånd av regeringen samt sändningar av tv-program med tillstånd av Mediemyndigheten som meddelats för en längre tid än två veckor

text: Uppgift om vem som är utgivare ska antecknas i ett register hos programföretaget innan programmet sänds.

text: I registret ska vidare för varje särskilt program antecknas beräknad tidpunkt för sändningens början och formen för sändningen (

text: direktsändning eller sändning av inspelat program

text: Vid varje anteckning i registret ska det anges när anteckningen har gjorts.

text: Registret ska vara tillgängligt för allmänheten.

text: Lag (2010:737).

text: Beträffande program som direktsänds får den som skall förordna utgivare besluta att, i stället för utgivaren, var och en som framträder i programmet själv skall svara för yttrandefrihetsbrott som han begår. Ett sådant beslut skall före sändningen meddelas de berörda och antecknas i det register som avses i

text: 1 §

text: . Om inte detta sker, är beslutet utan verkan. Anteckningen skall innehålla uppgifter om namn, födelsetid och bostadsadress beträffande var och en som avses med beslutet.

text: Andra sändningar med tillstånd av Myndigheten för press, radio och tv

text: Andra sändningar med tillstånd av Mediemyndigheten

text: Varje sammanslutning som avser att sända ljudradio med stöd av

text: 12 kap.

text: radio- och tv-lagen (2010:696)

text: ska utse en utgivare för programverksamheten. Detsamma gäller innehavare av tillstånd till sådana sändningar som anges i

text: 4 kap. 13 §

text: och

text: 11 kap. 1 § andra stycket

text: radio- och tv-lagen

text: samt innehavare av tillstånd enligt

text: 13 kap.

text: samma lag. Sammanslutningen eller tillståndshavaren ska till Mediemyndigheten anmäla vem som är utgivare.

text: Om den som är utsedd till utgivare inte längre är behörig eller hans eller hennes uppdrag upphör, ska sammanslutningen eller tillståndshavaren omedelbart utse en ny utgivare. Denne ska anmälas så som föreskrivs i

text: första stycket

text: Lag (2023:840).

text: En ställföreträdare för utgivaren ska vara godkänd av den sammanslutning som har utsett utgivaren eller av den som innehar tillståndet. Utgivaren ska till Mediemyndigheten anmäla vem som är ställföreträdare.

text: Lag (2023:840).

text: Till varje anmälan enligt 3 eller

text: 4 §

text: skall fogas bevis att utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller de behörighetsvillkor som anges i

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: och att han har åtagit sig uppdraget. I fråga om ställföreträdare skall det dessutom visas att sammanslutningen eller tillståndshavaren har godkänt honom.

text: Lag (1997:334).

text: När ställföreträdaren för en utgivare har tjänstgjort ska hans eller hennes namn anges i sändningen. Dessutom ska varje sändning av ett program i närradio avslutas med en uppgift om vilken sammanslutning som har sänt programmet.

text: Lag (2018:1913).

text: 6 a §

text: har upphävts genom

text: lag (1997:334).

text: 6 b §

text: har upphävts genom

text: lag (1997:334).

text: 6 c §

text: har upphävts genom

text: lag (1997:334).

text: 6 d §

text: har upphävts genom

text: lag (1997:334).

text: Sammanställda radiotidningar

text: Om en sändning som är särskilt anpassad för synskadade (

text: radiotidning

text: ) består av en sammanställning av material från flera periodiska skrifter (

text: sammanställda radiotidningar

text: ), ska utgivare utses av ägarna till de periodiska skrifter ur vilka materialet hämtats. Utgivaren ska utses för programverksamheten.

text: Ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan till radiotidningen ska till Myndigheten för tillgängliga medier anmäla vem som är utgivare.

text: Om den som är utsedd till utgivare inte längre är behörig eller hans uppdrag upphör, ska en ny utgivare omedelbart utses. Denne ska anmälas så som sägs i

text: andra stycket

text: Lag (2012:903).

text: En ställföreträdare för utgivaren ska vara godkänd av den som har utsett utgivaren. Utgivaren anmäler vem ställföreträdaren är till Myndigheten för tillgängliga medier.

text: Lag (2012:903).

text: Till varje anmälan enligt 7 eller

text: 8 §

text: skall fogas bevis att utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller de behörighetskrav som anges i

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: och att han har åtagit sig uppdraget. Om en ställföreträdare anmäls, skall det dessutom visas att han är godkänd av den som har utsett utgivaren.

text: När ställföreträdaren för en utgivare tjänstgjort skall hans namn anges i sändningen.

text: Andra trådlösa sändningar av program

text: program som förmedlas genom satellitsändningar som utgår från Sverige, och

text: andra program än radiotidningar som får sändas utan tillstånd enligt radio- och tv-lagen (

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 2 §§

text: gäller också i fråga om

text: Första stycket tillämpas inte i fråga om program som sänds av andra än svenska programföretag och inte är avsedda att tas emot i Sverige. I fråga om sådana program tillämpas inte några andra föreskrifter i

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: än

text: 1 kap.

text: 13 §§

text: Lag (2018:1913).

text: Andra trådsändningar än vidaresändningar, m.m.

text: Om ett programföretag som har tillstånd enligt

text: 4 kap. 3 §

text: eller

text: 11 kap. 1 § första stycket

text: radio- och tv-lagen (2010:696)

text: att sända program också bedriver verksamhet för sändning till allmänheten av ljud, bilder eller text genom tråd, tillämpas

text: och

text: 2 §§

text: i fråga om verksamheten.

text: Lag (2018:1913).

text: Den som utser en utgivare av andra program i trådsändningar än som avses i

text: 12 §

text: ska anmäla vem som har utsetts till Mediemyndigheten.

text: Om den som är utsedd till utgivare inte längre är behörig eller hans eller hennes uppdrag upphör, ska en ny utgivare omedelbart utses. Denne ska anmälas så som föreskrivs i

text: första stycket

text: Lag (2023:840).

text: En ställföreträdare för utgivaren ska vara godkänd av den som har utsett utgivaren. Utgivaren ska anmäla vem som är ställföreträdare till Mediemyndigheten.

text: Lag (2023:840).

text: Till varje anmälan enligt 13 eller

text: 14 §

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: Varje program i en sådan trådsändning som avses i

text: 13 §

text: skall avslutas med en uppgift om vem som har utsett utgivaren. Om en ställföreträdare för utgivaren tjänstgör, skall det lämnas en uppgift om vem ställföreträdaren är.

text: Beträffande program som direktsänds får den som ska utse utgivare besluta att, i stället för utgivaren, var och en som framträder i programmet själv ska svara för yttrandefrihetsbrott som han eller hon begår. Ett sådant beslut ska före sändningen meddelas de berörda och antecknas i ett särskilt register hos den som bedriver sändningsverksamheten. Anteckningen ska innehålla uppgifter om namn, födelsetid och bostadsadress för var och en som avses med beslutet. Om inte detta sker, är beslutet utan verkan.

text: Ett utdrag ur registret ska genast sändas till Mediemyndigheten varje gång ett beslut har antecknats i det.

text: Lag (2023:840).

text: att utgivare ska utses för verksamheten, och

text: att uppgift om vem som är utgivare, och i förekommande fall ställföreträdare, ska antecknas i register hos programföretaget.

text: Lag (2023:840).

text: Bestämmelserna i

text: 15 §§

text: tillämpas också när information tillhandahålls enligt

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: av någon som avses i den paragrafens första stycke 1 a-c. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Mediemyndigheten anmäla vilket namn databasen har. I fråga om sådant tillhandahållande som avses i

text: 1 kap. 4 § första stycket 2 a

text: -c

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: ska namnet innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt

text: 4 kap. 3 §

text: eller

text: 11 kap. 1 § första stycket

text: radio- och tv-lagen (2010:696)

text: att sända program också tillhandahåller allmänheten information ur en databas enligt

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: , ska i stället för det som anges i

text: 1 § första stycket

text: gälla

text: Utgivningsbevis för databaser enligt

text: 1 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: utfärdas av Mediemyndigheten på ansökan av den som bedriver verksamheten.

text: En ansökan ska innehålla uppgift om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort informationen tillhandahålls och vem som utsetts till utgivare samt, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren. I fråga om sådant tillhandahållande som avses i

text: 1 kap. 4 § första stycket 2 a

text: -c

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: ska namnet innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift.

text: Ansökan ska också innehålla en teknisk beskrivning av verksamheten. Av beskrivningen ska det framgå hur information tillhandahålls allmänheten. Beskrivningen ska ha sådan omfattning att det framgår om verksamheten uppfyller förutsättningarna enligt

text: 1 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: Till en ansökan ska det fogas bevis att utgivaren uppfyller de behörighetsvillkor som anges i

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: och att utgivaren har åtagit sig uppdraget.

text: Lag (2024:1014).

text: Om en ansökan om utgivningsbevis för en databas inte uppfyller vad som föreskrivs i

text: 19 §

text: , ska sökanden föreläggas att inom viss tid avhjälpa bristen. Gör sökanden inte det, får ansökan avvisas.

text: Lag (2024:1014).

text: I god tid innan ett utgivningsbevis för en databas upphör att gälla enligt

text: 1 kap. 6 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen

text: ska Mediemyndigheten till den som bedriver verksamheten sända en påminnelse om att bevisets giltighetstid är begränsad till tio år och att beviset upphör att gälla, om en ansökan om förnyelse av beviset inte har kommit in till myndigheten före tioårsperiodens utgång.

text: Beslut om att ett utgivningsbevis för en databas ska anses ha upphört att gälla vid tioårsperiodens utgång meddelas av Mediemyndigheten.

text: En ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis för en databas enligt

text: 1 kap. 6 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen

text: får göras hos Mediemyndigheten tidigast ett år före och senast på dagen för tioårsperiodens utgång. För en ansökan om förnyelse gäller i övrigt samma bestämmelser som för den första ansökan. Om en ansökan om förnyelse har gjorts i rätt tid, fortsätter beviset att gälla till dess att beslutet med anledning av ansökan har fått laga kraft.

text: Lag (2024:1014).

text: Om de förhållanden som avses i

text: 19 §

text: andra-

text: fjärde styckena

text: ändras, ska den som bedriver verksamheten genast anmäla detta till Mediemyndigheten.

text: Lag (2023:840).

text: I

text: 1 kap. 6 § tredje stycket yttrandefrihetsgrundlagen

text: föreskrivs i vilka fall utgivningsbevis för databaser får återkallas. Om ett utgivningsbevis inte borde ha utfärdats på grund av risk för förväxling med namnet på en annan verksamhet, får beviset dock återkallas endast om det inom sex månader sedan beviset utfärdades visas att ansökan borde ha avslagits på grund av denna risk.

text: Beslut om återkallelse av utgivningsbevis för en databas meddelas av Mediemyndigheten. I ärenden om återkallelse ska den som bedriver verksamheten och utgivaren få tillfälle att yttra sig, om det är möjligt.

text: Lag (2024:1014).

text: Beslut av Mediemyndigheten i ärenden om utgivningsbevis för databaser får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Lag (2024:1014).

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift i en ansökan om utgivningsbevis för

text: en databas ska

text: dömas till böter eller fängelse i högst ett år. Detsamma gäller den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad som föreskrivs i

text: 22 §

text: om skyldighet att anmäla ändrade förhållanden.

text: första stycket

text: Lag (2024:1014).

text: I varje sådant tillhandahållande som avses i

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: ska uppgifter lämnas om verksamhetens namn och utgivare och vem som har utsett denne. Om en ställföreträdare för utgivaren tjänstgör, ska det lämnas en uppgift om vem ställföreträdaren är. Uppgifterna ska vara lättillgängliga, tydliga och anges i anslutning till varandra.

text: Lag (2018:1913).

text: databasens namn,

text: vem som bedriver verksamheten,

text: från vilken ort informationen tillhandahålls,

text: en teknisk beskrivning av verksamheten, och

text: tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis.

text: Lag (2023:840).

text: Mediemyndigheten ska föra ett register över verksamheter enligt

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: . Registret får innehålla uppgifter om

text: avgifter för utdrag ur register över verksamheter enligt

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: , och

text: ansökningsavgifter i ärenden om utgivningsbevis enligt

text: 1 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: Lag (2018:1913).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om

text: Gemensamma bestämmelser

text: 29 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:1803).

text: Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot det som i detta kapitel föreskrivs om skyldighet att anteckna eller anmäla utgivare. Detsamma gäller den som bedriver verksamhet med utgivningsbevis enligt

text: 1 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: och som uppsåtligen eller av oaktsamhet vid behov inte anmäler ny utgivare.

text: Till penningböter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot det som i detta kapitel föreskrivs om skyldighet att lämna uppgift om ställföreträdare eller att anmäla namn på verksamhet som bedrivs enligt

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: av någon som avses i den paragrafens första stycke 1 a–c.

text: Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådana brott som avses i första och

text: andra styckena

text: Lag (2018:1913).

text: 4 kap.

text: Om utgivare m.m. av tekniska upptagningar

text: I fråga om sådana tekniska upptagningar som innehåller en för synskadade avsedd sammanställning av två eller flera periodiska skrifter som ges ut här i landet och vilkas ägare samverkar om upptagningen (kassettidningar med sammanställningar av material ur mer än en förlaga) utses utgivaren av de samverkande ägarna.

text: Ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan till kassettidningen ska till Myndigheten för tillgängliga medier anmäla vem som är utgivare.

text: andra stycket

text: Lag (2012:903).

text: Den skyldighet att lämna vissa uppgifter som föreskrivs i

text: 3 kap.

text: eller

text: 20 §

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: ska fullgöras genom att uppgifterna tas in i själva den tekniska upptagningen, skriften eller bilden eller sätts fast på skivan, kassetten eller motsvarande föremål.

text: Lag (2018:1913).

text: 3 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:1803).

text: 5 kap.

text: Om bevarande av exemplar och inspelningar m.m.

text: Tryckta skrifter

text: Den som här i landet framställer en tryckt skrift är skyldig att bevara ett exemplar av skriften under ett år från det att skriften gavs ut.

text: Av varje tryckt skrift som har framställts utomlands och införs hit för att spridas här skall ett exemplar bevaras under ett år från införandet. Det gäller dock inte skrifter som ej är periodiska och som helt är skrivna på främmande språk. Det gäller inte heller periodiska skrifter för vilka utgivningsbevis varken finns eller skall finnas.

text: i fråga om periodiska skrifter på den som är utgivare här i landet,

text: i fråga om andra skrifter på skriftens förläggare här i landet eller, om det inte finns någon sådan förläggare, på den som har låtit lämna ut skriften för spridning här.

text: Skyldigheten att bevara skrifterna ligger,

text: En skrift som inte är periodisk behöver inte bevaras om endast enstaka exemplar av den har förts in i landet.

text: Program och tekniska upptagningar

text: Den som sänder program till allmänheten, tillhandahåller beställ-tv eller tillhandahåller beställradio och har ett uppdrag enligt lagen (

text: ) om public service ska ombesörja att varje program som sänds eller tillhandahålls spelas in. Denna skyldighet gäller också sådana program som sänds på det sätt som avses i

text: 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen

text: . I fråga om överföringar som omfattas av

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: och program som tillhandahålls ur en databas enligt

text: 1 kap.

text: eller

text: 6 §

text: tryckfrihetsförordningen

text: är det, förutom när det gäller beställradio och beställ-tv, tillräckligt att det dokumenteras vilken information som vid varje tidpunkt tillhandahålls.

text: från sändningen,

text: från det att informationen inte längre tillhandahölls, om det är fråga om ett sådant tillhandahållande som avses i

text: 1 kap. 4 § första stycket 2 a

text: -c

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: , eller

text: från uppspelningen, om det är fråga om ett sådant tillhandahållande som avses i

text: 1 kap. 4 § första stycket 2 d yttrandefrihetsgrundlagen

text: En inspelning enligt

text: första stycket

text: första meningen ska bevaras i minst sex månader

text: Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sändningsverksamhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet ska också ombesörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan ska göra detta enligt

text: första stycket

text: Skyldigheten enligt

text: första stycket

text: gäller inte samtidig och oförändrad vidaresändning av program genom trådnät.

text: Lag (2025:988).

text: Den som här i landet ska utse utgivare för en teknisk upptagning är skyldig att bevara ett exemplar under ett år från det att upptagningen blev offentlig. Denna skyldighet gäller också sådana tekniska upptagningar som avses i

text: 1 kap. 5 § andra stycket tryckfrihetsförordningen

text: Lag (2018:1913).

text: Skyldighet att tillhandahålla exemplar och inspelningar

text: Justitiekanslern har rätt att utan kostnad få del av varje skrift, program, program i beställ-tv eller teknisk upptagning som har bevarats enligt

text: 4 §§

text: och att kostnadsfritt få en bestyrkt utskrift av det som har yttrats i ett program. Polismyndigheten ska på begäran bistå Justitiekanslern med att få tillgång till sådana handlingar. Det som nu har sagts om Justitiekanslern gäller även allmän åklagare, om Justitiekanslern enligt

text: 7 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: har överlämnat åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål.

text: Lag (2018:1913).

text: Varje enskild som anser att ett yttrandefrihetsbrott har begåtts mot honom eller henne i ett program eller att han eller hon har lidit skada på grund av ett sådant brott i programmet har rätt att hos den som bedriver sändningsverksamheten kostnadsfritt ta del av en inspelning av programmet. Den enskilde har också rätt att utan kostnad få en kopia av inspelningen eller en bestyrkt utskrift av det som har yttrats i programmet. Det som sägs i detta stycke gäller dock inte, om det är uppenbart att den enskilde inte berörs av programmet på ett sådant sätt att han eller hon kan vara målsägande.

text: Den skyldighet som avses i

text: första stycket

text: vilar i fråga om sådana radiotidningar som anges i

text: 3 kap. 7 §

text: på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan.

text: Första stycket ska tillämpas också på sådana tekniska upptagningar som innehåller en för synskadade avsedd version av en periodisk skrift som ges ut här i landet (

text: kassettidningar

text: ). I fråga om sådana kassettidningar som avses i

text: 4 kap. 1 §

text: vilar skyldigheten att låta den enskilde ta del av en upptagning och få en utskrift på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan.

text: Lag (2018:1913).

text: I radio- och tv-lagen (

text: ) finns ytterligare bestämmelser om skyldighet att tillhandahålla inspelningar av program.

text: I lagen (

text: ) om pliktexemplar av dokument finns bestämmelser om skyldighet att lämna skrifter och upptagningar till bibliotek.

text: Lag (2018:1913).

text: 8 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2002:911).

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad som föreskrivs i

text: 6 §§

text: döms till böter eller fängelse i högst ett år. Är gärningen ringa ska det inte dömas till ansvar.

text: första stycket

text: Lag (2015:663).

text: 6 kap.

text: Om åtal och tvångsmedel

text: Medgivande till åtal

text: Allmänt åtal för tryckfrihetsbrott som anges i 7 kap. 5, 10 eller 12–

text: 19 §

text: eller

text: 20 § 3

text: tryckfrihetsförordningen

text: eller för motsvarande yttrandefrihetsbrott enligt

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: får väckas endast om regeringen medger det.

text: Lag (2018:1803).

text: Tagande i förvar

text: I de fall som anges i

text: 10 kap. 14 § andra stycket tryckfrihetsförordningen

text: och i motsvarande fall enligt

text: 8 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: får en befattningshavare av lägst fänriks tjänstegrad ta en tryckt skrift eller en teknisk upptagning i förvar.

text: Lag (2018:1913).

text: Underrättelse om information i en databas

text: En underrättelse enligt

text: 6 kap. 6 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: ska innehålla en utförlig redogörelse för de omständigheter som åberopas till grund för påståendet om att viss information i databasen kan utgöra yttrandefrihetsbrott. Underrättelsen ska även innehålla tydliga uppgifter om vilken information i databasen den avser.

text: Den som framställer underrättelsen är skyldig att visa att utgivaren har tagit emot denna.

text: Lag (2018:1803).

text: 7 kap.

text: Om rätt domstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål

text: De tingsrätter som med stöd av

text: 12 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen

text: är behöriga att ta upp tryckfrihetsmål ska pröva tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål i de fall där den ort som avses i 2 eller

text: 3 §

text: ligger inom tingsrättens domkrets. Om den orten inte ligger inom domkretsen för en tingsrätt som är behörig att ta upp tryckfrihetsmål, ska målet prövas av den tingsrätt inom vars domkrets länsstyrelsen i det län där orten ligger har sitt säte.

text: Om det finns ett samband mellan ett mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott och ett annat sådant mål, får målen tas upp av någon av de tingsrätter som enligt

text: första stycket

text: är rätt domstol. Detsamma gäller i fråga om ansökningsmål enligt

text: 9 kap.

text: och

text: 9 §§

text: tryckfrihetsförordningen

text: och

text: 7 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: Lag (2018:1913).

text: Avgörande för var ett tryckfrihetsmål skall tas upp är i fråga om periodiska skrifter skriftens utgivningsort och i fråga om andra skrifter den ort där den som enligt

text: 8 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: är ansvarig för skriften har sitt hemvist.

text: Om någon ort inte kan fastställas enligt

text: första stycket

text: , skall den ort där skriften har tryckts eller eljest mångfaldigats vara avgörande. Har skriften mångfaldigats utomlands, skall den ort vara avgörande där den som har låtit lämna ut skriften för spridning här i landet har sitt hemvist.

text: Om varken första eller

text: andra stycket

text: ger ledning, skall den ort där exemplar av skriften anträffas vara avgörande.

text: varifrån ett program har utgått för sändning,

text: varifrån information som avses i

text: 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: har tillhandahållits, eller

text: där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har begåtts.

text: Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp är den ort

text: Yttrandefrihetsmål om program som avses i

text: 1 kap. 3 § tredje stycket andra meningen yttrandefrihetsgrundlagen

text: ska tas upp av Stockholms tingsrätt.

text: Lag (2022:1526).

text: 3 a §

text: har upphävts genom

text: lag (1998:1442).

text: Gemensamma bestämmelser för mål om sanktioner mot meddelare och anskaffare

text: Om någon genom att lämna eller anskaffa en uppgift för offentliggörande har medverkat till ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott, ska talan mot honom eller henne om ansvar för brott som avses i

text: 7 kap.

text: eller

text: 23 §

text: tryckfrihetsförordningen

text: eller

text: 5 kap.

text: eller

text: 5 §

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: tas upp av den tingsrätt som är rätt domstol i fråga om tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrottet. Den tingsrätt som är rätt domstol i fråga om ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott är också rätt domstol i fråga om åtal för brott som avses i

text: 7 kap. 23 § tryckfrihetsförordningen

text: eller

text: 5 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: varigenom den som är ansvarig för offentliggörandet har anskaffat den uppgift vars offentliggörande innefattar tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrottet.

text: Lag (2018:1913).

text: Om talan grundas på att någon, i annat fall än det som anges i

text: 4 §

text: , har lämnat eller anskaffat uppgifter eller underrättelser för offentliggörande och därigenom gjort sig skyldig till brott som avses i

text: 7 kap.

text: eller

text: 23 §

text: tryckfrihetsförordningen

text: eller

text: 5 kap.

text: eller

text: 5 §

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: , ska målet prövas av den tingsrätt som ska ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål för den ort där uppgiftslämnaren har hemvist.

text: Är det inte känt var uppgiftslämnaren eller anskaffaren har hemvist eller saknar han eller hon hemvist i landet, ska målet prövas av den tingsrätt som ska ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål för den ort där han eller hon har lämnat eller anskaffat uppgiften eller där han eller hon har gripits eller annars uppehåller sig.

text: Lag (2018:1913).

text: Handläggning av olika mål i samma rättegång

text: Om mål som har samband med varandra på det sätt som anges i

text: 1 § andra stycket

text: eller

text: 4 §

text: förekommer samtidigt vid en tingsrätt, skall målen handläggas i en rättegång. Det gäller dock inte om synnerliga skäl talar mot det.

text: Lag (2002:911).

text: Ett åtal som har samband med ett annat åtal som skall handläggas som tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmål får väckas vid den tingsrätt som skall ta upp det sist nämnda åtalet, om det är lämpligt.

text: Ett vanligt brottmål får handläggas i samma rättegång som ett tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmål i vilket talan förs om ansvar, om det på grund av samband mellan målen skulle skapa allvarliga olägenheter att de handlades i skilda rättegångar. Om huvudförhandling i rättegången hålls inför jury, skall dock andra mål än tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål prövas enbart av rätten.

text: 7 a §

text: har upphävts genom

text: lag (1998:1442).

text: Justitiekanslern får hos rätten begära att flera mål ska handläggas i samma rättegång enligt

text: 7 § andra stycket

text: . Den tilltalade i det av målen som inte är tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmål ska få tillfälle att yttra sig i frågan. Framställningen prövas därefter av rätten. Rättens beslut får överklagas särskilt. Om rätten har avslagit framställningen, får dock endast Justitiekanslern överklaga beslutet.

text: En sådan begäran som avses i

text: första stycket

text: får göras även av allmän åklagare, om Justitiekanslern med stöd av

text: 7 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: har överlämnat sina åklagaruppgifter i yttrandefrihetsmålet. Om rätten har avslagit framställningen, får även den allmänna åklagaren överklaga beslutet.

text: Lag (2018:1913).

text: Justitiekanslern är åklagare i mål som enligt

text: 7 § andra stycket

text: får handläggas i samma rättegång som ett tryckfrihetsmål eller ett yttrandefrihetsmål.

text: Justitiekanslern får dock i fall som avses i

text: första stycket

text: överlämna sina åklagaruppgifter åt allmän åklagare, om Justitiekanslern med stöd av

text: 7 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: har överlämnat åklagaruppgifterna i yttrandefrihetsmålet.

text: Lag (2018:1913).

text: 8 kap.

text: Om förberedande behandling av tryckfrihetsmål och ytttrandefrihetsmål

text: Rätten får, även då det gäller allmänt åtal, under den förberedande behandlingen av ett mål höra parter och andra samt besluta att avvisa målet.

text: I mål om ansvar på grund av tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott ska rätten utreda om den åtalade är ansvarig enligt

text: 8 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: eller

text: 6 kap.

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: . Vidare ska rätten i mål om skadestånd på grund av sådana brott utreda om skadeståndsanspråket enligt

text: 11 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: eller

text: 9 kap.

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: kan riktas mot svaranden.

text: Om det är nödvändigt ska rätten meddela beslut i de frågor som avses i

text: första stycket

text: Lag (2018:1913).

text: För behandling av frågor som anges i

text: 2 §

text: får huvudförhandling sättas ut.

text: Vid huvudförhandling för prövning av frågor som anges i

text: 2 §

text: eller då målet i något annat fall sätts ut till huvudförhandling utan att det i övrigt är berett för sådan förhandling, skall rätten bestå av tre lagfarna domare. Om det inträffar förfall för någon av dem sedan huvudförhandlingen har påbörjats, är dock rätten domför med två lagfarna domare.

text: I fråga om särskild talan mot ett beslut, varigenom rätten ogillat en invändning av en tilltalad att han inte är ansvarig enligt

text: 8 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: eller

text: 6 kap.

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: , tillämpas vad som föreskrivs i

text: rättegångsbalken

text: om invändning om rättegångshinder.

text: Under den förberedande behandlingen av ett mål skall det bestämmas om jury skall medverka vid prövningen.

text: De åtgärder för juryns bildande som föreskrivs i

text: tryckfrihetsförordningen

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: , skall vidtas vid sammanträde med parterna inför rätten.

text: När målet är berett skall rätten sätta ut tid för huvudförhandling. Skall jury inte medverka, sätts målet ut till huvudförhandling enligt vad som gäller i allmänhet. Förs talan om ansvar eller konfiskation skall målet prövas i enlighet med vad som gäller för brottmål. I annat fall tillämpas vad som är föreskrivet för tvistemål.

text: 9 kap.

text: Om huvudförhandling inför jury

text: Vid huvudförhandling inför jury skall rätten bestå av tre lagfarna domare. Om det inträffar förfall för någon av dem sedan huvudförhandlingen har påbörjats, är dock rätten domför med två lagfarna domare.

text: Den som har utsetts att tjänstgöra i juryn ska genom rättens försorg skriftligen kallas till huvudförhandlingen. I kallelsen ska den tid anges inom vilken anmälningar om laga förfall bör ha nått rätten. Kallelsen ska också innehålla en upplysning om det ansvar för kostnader som enligt

text: 4 § andra stycket

text: kan åläggas juryledamoten om han eller hon uteblir utan laga förfall.

text: Lag (2018:1913).

text: Om en juryledamot har styrkt laga förfall, ska en suppleant från samma grupp av juryledamöter inkallas till tjänstgöring. Suppleanterna kallas i den ordning i vilken de har lottats ut till suppleanter.

text: Om rätten finner att en juryledamot inte har styrkt laga förfall, ska juryledamoten underrättas om det.

text: Lag (2018:1913).

text: Om en juryledamot uteblir från huvudförhandlingen, ska en suppleant inkallas, om uppskov med målet därigenom kan undvikas.

text: Om den uteblivna ledamoten inte har laga förfall, ska han eller hon åläggas att ersätta staten och parterna de kostnader som hans eller hennes försummelse orsakat om förhandlingen måste ställas in. Rätten får dock minska ersättningen till ett skäligt belopp.

text: Lag (2018:1913).

text: När en fulltalig jury har samlats inför rätten, skall juryns medlemmar avlägga denna försäkran: "Jag NN lovar och försäkrar på heder och samvete, att jag efter bästa förstånd skall besvara de frågor som framställs av rätten och aldrig röja vare sig vad som yttras under juryns överläggningar eller hur de enskilda medlemmarna röstar. Detta vill och skall jag som en ärlig och uppriktig domare troget hålla."

text: Vid huvudförhandlingen får juryledamöterna med rättens tillstånd framställa frågor till parter, vittnen, sakkunniga eller andra.

text: Vid fortsatt huvudförhandling ska juryn bestå av samma medlemmar som före avbrottet.

text: Lag (2018:1913).

text: I mål där talan grundas på ett påstående att ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott har begåtts skall rätten, sedan förhandlingen inför juryn blivit slutförd, utan dröjsmål till juryn skriftligen framställa frågan om brott föreligger enligt den eller de bestämmelser som åklagaren eller målsäganden har funnit tillämpliga.

text: Om talan grundas på ett påstående att flera brott har förövats, skall en särskild fråga framställas till juryn för varje brott. Om målets beskaffenhet eljest föranleder flera frågor, skall de framställas var för sig.

text: Innan frågorna till juryn slutligen avfattas, skall de parter som är närvarande få tillfälle att yttra sig över dem.

text: 10 kap.

text: Om överläggning och dom m.m.

text: Juryn ska omedelbart utse en ordförande och överlägga i enrum om den eller de frågor som rätten har framställt. Om det begärs av en juryledamot, ska juryn under överläggningen sammanträda med rätten för att inhämta upplysningar om vad som föreskrivs i lag. Juryn får inte i rättens närvaro överlägga om sitt svar eller genomföra omröstning.

text: Juryn ska besvara de frågor som rätten har framställt med ja eller nej. Juryn får inte skiljas åt innan alla frågor har besvarats.

text: Lag (2018:1913).

text: Juryn skall under sin överläggning ha tillgång till de anteckningar, ljudupptagningar och ljud- och bildupptagningar som har tillkommit enligt

text: 6 kap.

text: rättegångsbalken

text: och de handlingar som har åberopats under huvudförhandlingen.

text: Juryns prövning skall grundas på vad som har kommit fram vid huvudförhandlingen inför juryn.

text: Juryns svar skall skriftligen överlämnas till rätten.

text: Lag (2005:701).

text: Dom i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skall meddelas samma dag som juryns svar har lämnats till rätten eller på rättens första arbetsdag därefter. Om rådrum för domens beslutande eller avfattande är oundgängligen nödvändigt, får rätten besluta att domen skall meddelas vid ett senare tillfälle. Om inte synnerligt hinder möter skall dock domen skriftligen avfattas och meddelas, inom en vecka i brottmål då den tilltalade är häktad och annars inom två veckor efter det att juryn har lämnat sitt svar. Domen skall dock alltid vara skriftligen avfattad och meddelad senast tre veckor efter det att juryn lämnat sitt svar.

text: Juryn behöver inte vara närvarande när domen meddelas.

text: När målet avgjorts skall parterna snarast underrättas skriftligen om utgången i målet.

text: Lag (1994:132).

text: Rätten får besluta att vardera parten ska svara för sina rättegångskostnader om en målsägandes talan har ogillats men han eller hon hade särskild anledning att få saken prövad och det även i övrigt finns skäl för en sådan fördelning. Detta gäller dock endast om frågan om brott har prövats av en jury.

text: Lag (2014:223).

text: 11 kap.

text: Övriga bestämmelser

text: Regeringen kan med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om ersättning till juryledamöter.

text: Lag (2018:1913).

text: I mål om skadestånd på grund av brott skall

text: rättegångsbalkens

text: regler för de fall där förlikning inte är tillåten gälla i fråga om föreläggande för parterna att inställa sig och om verkan av parts utevaro.

text: I fråga om rättegången i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skall

text: rättegångsbalken

text: tillämpas i den mån inte annat följer av

text: tryckfrihetsförordningen

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: eller bestämmelserna i denna lag.

text: I tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skall hovrätt bestå av fyra lagfarna domare.

text: Innan internationellt rättsligt bistånd lämnas i en fråga som rör ansvar för brott, ska Justitiekanslern ges tillfälle att yttra sig över ansökan.

text: Lag (2018:1803).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Riksgäldskontorets Föreskrifter (1991:156) om gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet

text: Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av

text: 10 § lagen (1988:846)

text: om ungdomsbosparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för riksgäldskontoret.

text: På medel som står inne på ett konto anslutet till ungdomsbosparandet skall den bank eller sparkassa som för kontot betala lägst 9,75 procent årlig ränta.

text: För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på det insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig ränta än som sägs i

text: första stycket

text: , dock lägst 2 procent.


dcterms:title: Förordning (1991:1583) om avgifter i mål om betalningsföreläggande och handräckning

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Denna förordning gäller i mål som handläggs enligt lagen (

text: ) om betalningsföreläggande och handräckning.

text: I mål om betalningsföreläggande, betalningsfastställelse ur pant, vanlig handräckning eller särskild handräckning tas ansökningsavgift ut med 200 kronor.

text: Avser en ansökan, utöver betalningsföreläggande, också betalningsfastställelse ur pant eller vanlig handräckning tas endast en avgift ut.

text: Kronofogdemyndigheten får medge befrielse från skyldigheten att betala ansökningsavgift i ett visst mål, om det finns särskilda skäl.


text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 1991 och gäller till utgången av år 1991. Lagen skall dock tillämpas från och med den 1 januari 1991 för den som vid ikraftträdandet uppbär kommunalt bostadstillägg enligt

text: 2 § första stycket lagen (1962:392)

text: om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension.

text: I fråga om särskilt kommunalt bostadstillägg för tid före ikraftträdandet och för maj 1991 skall vid beräkning enligt

text: 2 §

text: tillämpas den socialbidragsnorm som gällde den 1 februari 1991 samt de uppgifter om den pensionsberättigades inkomster och bostadskostnad, som skall läggas till grund för prövning av dennes rätt till tillägget för maj 1991.

text: Till kommunens kostnader för särskilt kommunalt bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet lämnas statsbidrag som täcker kostnaderna helt.

rpubl:andrar: forts. giltighet

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bostadsstöd som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1991:162 i lydelse enligt SFS 1993:1288

dcterms:title: Lag (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension

text: Till den som uppbär kommunalt bostadstillägg enligt

text: 2 § första stycket lagen (1962:392)

text: om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension skall kommunen utge ett */k/ särskilt kommunalt bostadstillägg */-k/ enligt vad som anges i denna lag.

text: Det särskilda kommunala bostadstillägget utges om den pensionsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger kommunens socialbidragsnorm eller det högre belopp som följer av Socialstyrelsens allmänna råd om vägledande socialbidragsnorm, allt räknat per månad. Tillägget utgör i sådant fall skillnadsbeloppet.

ordinal: a

text: folkpension enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring, dock inte handikappersättning,

ordinal: b

text: pensionstillskott enligt lagen (

text: ) om pensionstillskott och tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen föranleder minskning av pensionstillskott, det sammanlagda beloppet dock minskat med 25 procent av basbeloppet när det är fråga om förtidspension,

ordinal: c

text: särskilt pensionstillägg enligt lagen (

text: ) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn,

ordinal: d

text: kommunalt bostadstillägg enligt lagen (

text: ) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension,

ordinal: e

text: hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt

text: 5 §

text: sistnämnda lag.

text: Vid tillämpning av

text: första stycket

text: beaktas följande inkomster, nämligen

text: Inkomsterna enligt

text: andra stycket a)

text: och

text: b)

text: skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst 1,515 gånger basbeloppet minskat med två procent för den som är ogift och lägst 1,34 gånger basbeloppet minskat med två procent för den som är gift.

text: Bostadskostnaden skall anses skälig om den inte överstiger den högsta godtagbara kostnad som följer av den norm Socialstyrelsen och Riksförsäkringsverket rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av underhållsbidrag eller det högre belopp som följer av kommunens socialbidragsnorm.

text: Lag (1993:1288).

text: Frågor om förmåner enligt denna lag prövas utan ansökan av den allmänna försäkringskassa, hos vilken den pensionsberättigade är inskriven.

text: Kommunen skall snarast underrätta den allmänna försäkringskassan om de beslut som fattas i fråga om socialbidragsnormer. Om ett beslut innebär att någon sådan norm ändras, skall underrättelse lämnas i god tid före den dag då den ändrade normen skall börja tillämpas.

text: Det särskilda kommunala bostadstillägget skall bekostas av den kommun där den pensionsberättigade är mantalsskriven.

text: Till kommunens kostnader enligt

text: första stycket

text: lämnas statsbidrag enligt föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Om inte annat följer av denna lag, skall vad som föreskrivs om kommunalt bostadstillägg i lagen (

text: ) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension eller i annan författning tillämpas på det särskilda kommunala bostadstillägget.


dcterms:title: Tillkännagivande (1991:166) om kungörande m.m. i fråga om konventionen den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Förenta nationernas konvention den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp, som för Sveriges del med vissa undantag trätt i kraft den 1 januari 1989/n1/, har kungjorts genom publicering i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1987:87) i sin lydelse på originalspråken arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska. En översättning av konventionen till svenska finns intagen i bilagan till lagen (

text: ) om internationella köp.

text: Konventionen kommer den 1 februari 1992 att ha trätt i kraft i förhållande till de främmande stater som förtecknats i det följande.

cells: I enlighet med artiklarna 12 och 96 skall de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 och del II i konventionen, som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte gälla när en part har sitt affärsställe i Argentinska Republiken.

cells: Konventionen skall tillämpas på alla australiska stater och kontinentala territorier samt på alla utomkontinentala territorier med undantag av territorierna Julön, Cocos-(Keeling-)öarna samt Ashmore- och Cartier-öarna.

cells: Chile förklarar i enlighet med artiklarna 12 och 96 i konventionen att bestämmelser i artikel 11, artikel 29 eller del II i konventionen, som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte skall gälla när en part har sitt affärsställe i Chile.

cells: I enlighet med artikel 92 skall Danmark inte vara bundet av del II i konventionen. Konventionen skall inte tillämpas i fråga om Färöarna och Grönland. I enlighet med artikel 94 1) jfr. 3), skall konventionen inte tillämpas på köpeavtal då den ena parten har sitt affärsställe i Danmark, Finland, Norge eller Sverige och den andra parten har sitt affärsställe i ett annat av de nämnda länderna. I enlighet med artikel 94 2) skall konventionen inte tillämpas på köpeavtal då den ena parten har sitt affärsställe i Danmark, Finland, Norge och Sverige och den andra parten har sitt affärsställe i Island.

cells: I enlighet med artikel 92 skall Finland inte vara bundet av del II i konventionen (avtalsdelen). I enlighet med artikel 94, i förhållande till Sverige enligt

text: första stycket

text: andra stycket

cells: , skall konventionen inte tillämpas på köpeavtal då parterna har sina affärsställen i Finland, Sverige, Danmark, Island eller Norge.

cells: Konventionen skall tillämpas även i fråga om Västberlin från dagen för ikraftträdandet i förhållande till Förbundsrepubliken Tyskland. Förbundsrepubliken Tyskland anser att parter i konventionen som har avgett en förklaring enligt artikel 95 i konventionen inte skall anses som fördragsslutande stater enligt artikel 1 första stycket b) i konventionen. Därför finns det ingen skyldighet att tillämpa -- och Förbundsrepubliken Tyskland ikläder sig ingen skyldighet att tillämpa -- denna bestämmelse när internationellt privaträttsliga regler leder till tillämpningen av lagen hos en part som har avgett en förklaring om att den inte vill vara bunden av artikel 1 första stycket b) i konventionen. Till följd härav avger Förbundsrepubliken Tyskland ingen förklaring enligt artikel 95 i konventionen.

cells: Folkrepubliken Kina anser sig inte bunden av punkt 1) b) i artikel 1, artikel 11 och de bestämmelser i konventionen som avser innehållet i artikel 11.

cells: Konventionen skall gälla i Nederländerna med Aruba.

cells: I enlighet med artikel 92 skall Norge inte vara bundet av del II i konventionen (avtalsdelen). I enlighet med artikel 94, i förhållande till Finland och Sverige enligt

text: första stycket

text: andra stycket

cells: , skall konventionen inte tillämpas på köpeavtal då parterna har sina affärsställen i Norge, Danmark, Finland, Island eller Sverige.

cells: Sovjetunionen förklarar att i enlighet med artiklarna 12 och 96 i konventionen de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 eller del II i konventionen som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte skall gälla när en part har sitt affärsställe i Sovjetunionen.

cells: I enlighet med artikel 95 skall punkt 1) b) i artikel 1 inte vara bindande för Tjeckoslovakien.

cells: Ukrainska Socialistiska Sovjetrepubliken förklarar att i enlighet med artiklarna 12 och 96 i konventionen de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 eller del II i konventionen som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte skall gälla när en part har sitt affärsställe i Ukrainska SSR.

cells: Ungerska Folkrepubliken anser Allmänna villkor för leverans av varor mellan organisationer i stater som är medlemmar av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd /GCD CMEA, 1968/1975, 1979 års version/ vara underkastade bestämmelserna i artikel 90 i konventionen; Ungerska Folkrepubliken förklarar att i enlighet med artiklarna 12 och 96 i konventionen de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 eller del II i konventionen, som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte skall gälla när en part har sitt affärsställe i Ungerska Folkrepubliken.

cells: Vitryska Socialistiska Sovjetrepubliken förklarar att i enlighet med artiklarna 12 och 96 i konventionen de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 eller del II i konventionen som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte skall gälla när en part har sitt affärsställe i Vitryska SSR.

text: ________________________________________________________________________ Stat Dag för Förklaringar och reservationer konventionens ikraftträdande i förhållande till staten ________________________________________________________________________ Amerikas I enlighet med artikel 95 skall punkt 1) Förenta Stater 1988-01-01 b) i artikel 1 inte vara bindande för Förenta Staterna.

text: Österrike 1989-01-01 -- ________________________________________________________________________

text: Detta tillkännagivande ersätter tillkännagivandet (1990:771) om kungörande m. m. i fråga om konventionen den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp. Det är föranlett av att Bulgarien, Guinea, Irak, Nederländerna, Sovjetunionen, Spanien och Tjeckoslovakien nu har tillträtt konventionen.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2004. Äldre bestämmelser gäller för ärenden som kommit in före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1991:171 i lydelse enligt SFS 2003:950

dcterms:title: Förordning (1991:171) om avtal mellan de nordiska länderna om handräckning i skatteärenden

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Lagen (

text: ) om handräckning i skatteärenden mellan de nordiska länderna skall träda i kraft den 1 maj 1991 och tillämpas på ärenden som från annan avtalsslutande stat kommit in till Skatteverket efter den 8 maj 1991.

text: Förordning (2003:950).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

dcterms:identifier: SFS 1991:1712 i lydelse enligt SFS 2018:1927

dcterms:title: Förordning (1991:1712) om behörighet för vissa tingsrätter att ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Av

text: 12 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen

text: och

text: 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: framgår att tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål ska tas upp av den tingsrätt inom vars domkrets länsstyrelsen har sitt säte.

text: Även Eskilstuna, Norrköpings och Helsingborgs tingsrätter får ta upp sådana mål.

text: Förordning (2018:1927).

text: I de län där domkretsen för en tingsrätt som anges i

text: 1 § andra stycket

text: ingår, ska de uppgifter som beskrivs i

text: 12 kap.

text: och

text: 14 §§

text: tryckfrihetsförordningen

text: fullgöras av den tingsrätt inom vars domkrets länsstyrelsen har sitt säte. Detta gäller i fråga om både tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål.

text: En tingsrätt som avses i

text: 1 § första stycket

text: ska sända över gällande juryledamotslista till andra tingsrätter inom länet som också får ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål.

text: Förordning (2018:1927).


dcterms:title: Förordning (1991:1736) om användning av papper i statligt tryck

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: När en statlig myndighet trycker skrifter skall den trycka hela upplagan på åldringsbeständigt papper om det är fråga om skrifter av vilka det skall lämnas pliktexemplar av enligt lagen (

text: ) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar.

text: Detta gäller dock inte riksdagen och dess myndigheter.

text: Riksarkivet får medge undantag från bestämmelsen i

text: 1 §

text: Riksarkivet meddelar föreskrifter om vad som krävs för att ett papper skall anses vara åldringsbeständigt.


dcterms:title: Förordning (1991:1742) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Barbados

text: beträffande skatt som innehålls vid källan, på belopp som betalas eller överförs den 1 januari 1992 eller senare till person med hemvist utomlands, och

text: beträffande andra skatter, på inkomst som förvärvas den 1 januari 1992 eller senare.

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Barbados skall träda i kraft den 1 januari 1992 och tillämpas

text: Avtalet träder i kraft den 29 december 1991.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om inrättandet av tjänster.

text: Föreskrifterna om övergångsstat m. m. i

text: och

text: 10 §§

text: i den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om fullmaktstjänster som har förts på övergångsstat före den 1 juli 1992.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:title: Inrättandeförordning (1991:1749)

rdfs:label: Finansdepartementet F1

text: Förordningens tillämpningsområde

text: myndigheterna under regeringen, dock inte affärsverken,

text: de allmänna försäkringskassorna.

text: Denna förordning gäller för

text: Beslutsmyndighet

text: En tjänst inrättas av den myndighet som tillsätter tjänsten.

text: tjänster som är avsedda för myndighetschefer,

text: fullmaktstjänster,

text: tjänster med beteckningen p eller r.

text: Förordning (1993:991).

text: Följande tjänster inrättas dock alltid av regeringen:

text: Heltidstjänster

text: Tjänster skall anses inrättade som heltidstjänster, om inte något annat framgår av beslutet.

text: Deltidstjänster

text: En deltidstjänst skall omfatta minst 40 procent av heltidstjänstgöring.

text: Vid prövningen av frågan om att inrätta en deltidstjänst skall myndigheten ta särskild hänsyn till behovet av att underlätta anställning av personer med arbetshandikapp eller andra svårigheter på arbetsmarknaden.

text: /r3/ Arvodestjänster

text: Arvodestjänster får omfatta en lägre tjänstgöringsgrad än som anges i

text: 4 §

text: Tjänster för dem som anställs med lönebidrag inrättas som arvodestjänster.

text: /r3/ Indragning av tjänster m. m.

text: När en tjänst blir ledig, skall myndigheten pröva huruvida den behövs.

text: Tjänster som inte behövs skall dras in eller hållas vakanta.

text: /r3/ Överklagande

text: Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.


text: Genom förordningen upphävs kungörelsen (

text: ) om tidsbegränsning av statligt lönereglerad anställning, m. m.

text: Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om en tidsbegränsad anställning som har beslutats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 4 §; ändr. 1, 3 §§

dcterms:title: Tidsbegränsningsförordning (1991:1750)

text: Förordningens tillämpningsområde

text: de allmänna försäkringskassorna.

text: I denna förordning finns föreskrifter som gäller för anställningar vid

text: Föreskrifterna i

text: 3 §

text: gäller inte för lärare, assistenter eller amanuenser vid högskoleenheter.

text: Förordning (1993:1533).

text: Förordningen skall inte innebära någon inskränkning i den rätt att tidsbegränsa anställningar som följer av lagen (

text: ) om anställningsskydd eller av särskilda föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Tidsbegränsade anställningar

text: Arbetstagaren får en verksledande eller därmed jämförlig ställning.

text: Arbetstagaren ersätter en viss arbetstagare.

text: Arbetstagaren anställs för enstaka, kortvariga perioder.

text: Arbetstagaren anställs för en föreskriven, tidsbestämd aspirant- eller annan utbildning vid myndigheten.

text: Arbetstagaren har uppnått den pensionsålder som gäller för anställningen.

text: Det finns ett beslut om att myndigheten skall upphöra eller genomgå en omfattande omorganisation inom två år.

text: Förordning (1993:1533).

text: En anställning får begränsas till att gälla antingen för en bestämd tid eller tills vidare längst till en viss tidpunkt i följande fall:

text: 4 § har upphävts genom förordning (1993:1533).

text: Besked och varsel i vissa fall

text: besked som avses i

text: 15 § första stycket lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd, när anställningen har varat högst tre månader i följd,

text: besked som avses i

text: 15 § andra stycket

text: lagen om anställningsskydd, när anställningen har avsett ett semestervikariat eller ett feriearbete,

text: varsel enligt

text: 30 § första stycket

text: eller

text: 30 a §

text: lagen om anställningsskydd i fråga om anställning för den som har uppnått pensionsåldern.

text: Arbetsgivaren behöver inte lämna


rpubl:andrar: ändr. 1, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1991:1751 i lydelse enligt SFS 2004:934

dcterms:title: Förordning (1991:1751) om vissa personalfrågor i samband med arbetskonflikter

rdfs:label: Finansdepartementet ESA

text: Förordningens tillämpningsområde

text: I denna förordning finns föreskrifter som gäller för anställningar vid myndigheterna under regeringen, dock inte affärsverken.

text: Förordning (2004:934).

text: Med

text: arbetskonflikt

text: avses i förordningen strejk eller någon annan därmed jämförlig stridsåtgärd eller lockout.

text: Tjänstgöring

text: De arbetstagare som deltar i en arbetskonflikt får inte tas i anspråk för sådan tjänstgöring som avses i förordningen (FFS 1987:8) om frivillig tjänstgöring vid försvarsmakten.

text: Nyanställning

text: De arbetstagare som deltar i en arbetskonflikt vid en myndighet får nyanställas vid en annan myndighet bara om den nya anställningen skall gälla tidigast från och med den dag då arbetskonflikten har upphört.

text: Återbetalning av avlöningsförmåner

text: Om en arbetstagare har fått en avlöningsförmån för en tid då han eller hon har deltagit i en arbetskonflikt, skall Arbetsgivarverket - eller den myndighet som verket bestämmer - besluta när och hur förmånen skall återbetalas.

text: Förordning (2004:934).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1992.

text: Genom förordningen upphävs utlandsresereglementet (

text: För utrikes tjänsteresor och förrättningar som har påbörjats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. Traktamentsbeloppen enligt bilaga 1 i förordningen skall även i sådana fall tillämpas från och med den 1 januari 1992.

text: Om det i en lag eller en förordning som har beslutats av regeringen hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna förordning, skall i stället den nya föreskriften tillämpas.

rpubl:andrar: ändr. bil. 1, 2

rpubl:andrar: ändr. 14 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1993. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 april 1993.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 25 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1998. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 2, 6, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 9 §

dcterms:identifier: SFS 1991:1754 i lydelse enligt SFS 2003:955

dcterms:title: Utlandsreseförordning (1991:1754)

rdfs:label: Finansdepartementet PP

text: Tillämpningsområde m. m.

text: I denna förordning finns föreskrifter om ersättningar vid utrikes tjänsteresor och förrättningar i anställning vid en myndighet under regeringen.

text: Förordningen tillämpas också på uppdrag som lämnats av regeringen eller en myndighet under regeringen.

text: myndighet

text: : den myndighet som beslutar om ersättning och traktamente m.m. till resenären,

text: dag

text: : tiden på dygnet mellan klockan 6.00 och 24.00,

text: natt

text: : tiden på dygnet mellan klockan 0.00 och 6.00,

text: tjänsteställe

text: : detsamma som i

text: 12 kap.

text: och

text: 9 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: vanliga verksamhetsorten

text: : detsamma som i

text: 12 kap. 7 § inkomstskattelagen

text: stationeringsort utomlands

text: : den ort utomlands där en tjänsteman skall vara placerad enligt ett anställningsbeslut eller ett beslut om förflyttning,

text: utrikes förrättning

text: : tjänstgöring eller uppdrag som fullgörs utom Sverige på någon annan ort än den vanliga verksamhetsorten eller stationeringsorten utomlands,

text: utrikes tjänsteresa

text: : en resa som är direkt föranledd av en utrikes förrättning eller en resa som den som är stationerad utomlands företar till eller från Sverige för statens räkning.

text: Förordning (2000:928).

text: I denna förordning avses med

text: Allmänna bestämmelser om ersättning

text: Myndigheterna får föreskriva eller för särskilda fall besluta att ersättning inte skall betalas eller betalas med lägre belopp än som följer av denna förordning, om det finns skäl för det.

text: Sådana föreskrifter eller beslut får bara tillämpas för tiden efter det att föreskrifterna meddelats eller resenären fått del av beslutet, om det inte finns särskilda skäl för något annat.

text: Ersättning för resekostnader och traktamente beräknas med hänsyn till det faktiska färdsättet och den faktiska bortovaron från tjänstestället eller bostaden eller någon annan plats där en tjänsteresa påbörjas eller avslutas.

text: Förmånerna får inte beräknas för längre färdväg eller bortovaro än som föranleds av förrättningen, om det inte finns särskilda skäl för något annat.

text: Ersättning för resekostnader

text: Ersättning för resekostnader betalas för utlägg för resa på det sätt som har bestämts när resan beordrades eller har godkänts i efterhand.

text: Ersättning för resa med första klass flyg bör medges bara om myndigheten efter prövning i varje särskilt fall anser att det finns synnerliga skäl för sådan resa.

text: Vid resor i tjänsten med egen bil betalas ersättning med högst det belopp som anges i

text: 12 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Förordning (2000:928).

text: Ersättning för resor inom förrättningsorten till och från platsen för förrättningen eller sådana resor i övrigt som står i direkt samband med förrättningen betalas enligt myndighetens bestämmande. Hänsyn bör därvid tas till lokala kommunikationsförhållanden.

text: Ersättning betalas för transport och tillfällig förvaring av resgods. Ersättning betalas också för andra nödvändiga utgifter som för resgodsför- säkring, visering och kursförlust.

text: Utgifter som avses i

text: första stycket

text: skall vara styrkta, i den mån myndigheten inte bestämmer något annat.

text: Traktamente

text: Vid en utrikes förrättning och tjänsteresa som är förenad med övernattning utomlands utanför den vanliga verksamhetsorten, eller stationeringsorten utomlands, betalas traktamente för dag enligt bestämmelserna i

text: 12 kap.

text: och

text: 17 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Traktamente betalas med det normalbelopp som Skatteverket rekommenderar för kalenderåret för det land eller område där resenären vistas, om inte något annat följer av 14 eller

text: 15 §

text: eller av föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av

text: 3 § första stycket

text: Förordning (2003:955).

text: Vistas resenären under samma dag i flera länder, betalas traktamente med beloppet för det land där resenären vistas den längsta tiden.

text: Om resenären vistas största delen av tjänsteresetiden i Sverige, betalas traktamente för den dagen enligt bestämmelserna i kollektivavtal som gäller för statstjänstemän i allmänhet.

text: När det gäller att avgöra i vilket land som en resenär har uppehållit sig den längsta tiden av en och samma dag, skall tiden för färd med båt eller flygplan från hamnen eller flygplatsen i ett land till hamnen eller flyg- platsen i ett annat land inte räknas in i vistelsen i något av länderna. Detsamma gäller i fråga om tid för mellanlandning för tankning eller liknande eller för byte till eller från inrikes flyg.

text: Uppehåll för övernattning under resan likställs med förrättning på övernattningsorten.

text: Vid en resa mellan orter som inte har samma tid beräknas vistelsetiden med utgångspunkt i den lokala tiden för respektive ort.

text: Helt traktamente betalas för avresedagen om resan har påbörjats före klockan 12.00 och för hemresedagen om resan avslutats efter klockan 19.00. Om resan har påbörjats senare eller avslutats tidigare, betalas halvt traktamente.

text: med 15 procent, om resenären har tillhandahållits frukost,

text: med 35 procent, om resenären har tillhandahållits lunch eller middag,

text: med 85 procent, om resenären har tillhandahållits frukost, lunch och middag.

text: Om måltider ingår i biljettpriset för resan eller i rumspriset vid hotellvistelse eller om resenären annars på grund av tjänsten har tillhanda- hållits någon måltid, skall traktamentet för den dagen minskas

text: Avdrag görs dock aldrig för måltid som tillhandahållits på allmänna transportmedel, om måltiden obligatoriskt ingår i priset för resan. Avdrag görs inte heller för annan måltid, om resenären av särskilda skäl inte kunnat åtnjuta måltiden.

text: Förordning (1992:1446).

text: För den som är stationerad utomlands skall traktamentet enligt

text: 9 §

text: minskas med 20 procent vid tjänsteresa eller förrättning inom det egna stationeringslandet.

text: Ersättning för logikostnader

text: Ersättning för logikostnader betalas för utgifter för hotellrum, i den utsträckning myndigheten finner kostnaden skälig.

text: Serviceavgifter som inte har räknats in i hotellräkningen ersätts med skäligt belopp.

text: Förordning (1994:1534).

text: Om en resenär delar hotellrum med någon person som inte har rätt till ersättning för logikostnader, skall kostnaden för resenären anses utgöra 75 procent av priset för ett dubbelrum.

text: Om en resenär, i stället för att bo på hotell, hyr en annan bostad får han ersättning för styrkta kostnader, dock högst med belopp motsvarande normal hotellrumskostnad på orten för en person.

text: Den som inte har haft några utgifter för eller inte styrker logikostnader, får ersättning för hel natt med hälften av det traktamente för dag som gäller för den plats där övernattning skett.

text: Sådan ersättning betalas inte när resenären tillbringat natten på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fritt logi tillhandahållits av värdlandet, av en myndighet eller av ett trafikföretag eller motsvarande.

text: Förordning (1994:1534).

text: Förskott

text: En resenär har rätt att få ett förskott för att betala utgifter i samband med en utrikes tjänsteresa och förrättning.

text: Förskottet skall redovisas med reseräkning enligt

text: 24 §§

text: Om förskottet är större än den ersättning som senare fastställs, skall resenären betala tillbaka det överskjutande beloppet inom en månad efter det att han fått avräkningsbesked.

text: Reseräkning

text: En resenär skall lämna in reseräkning till myndigheten snarast och senast tre månader efter det att resan eller förrättningen har avslutats, om inte myndigheten föreskriver något annat.

text: biljettstam eller använd färdbiljett,

text: kvitto på logikostnader,

text: kvitto på utgifter för taxi och annat färdmedel, där så är möjligt,

text: kvitto på utgifter som anges i

text: 8 §

text: Till reseräkningen skall fogas

text: Utgifter för taxiresor skall specificeras och motiveras.

text: Utgifter i utländsk valuta räknas om efter den växelkurs till vilken den har köpts. För den som har betalat utgifter med kredit- eller betalkort gäller den kurs som kortföretaget har tillämpat.

text: Växelkursen skall styrkas genom banknota eller på något annat sätt.

text: Utöver vad som sägs i

text: och

text: 23 §§

text: bestämmer myndigheten hur rese- räkningen skall utformas och vilka uppgifter som den skall innehålla.

text: Överklagande

text: Beslut om ersättning enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1998:1097).