dcterms:title: Stadga (1953:511) angående protokollföring i utrikesnämnden

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: § 1 Vid sammanträde med utrikesnämnden skall sekreteraren hos nämnden föra protokoll, upptagande de vid sammanträdet närvarandes namn, överläggningsämnen samt namn å de, som yttra sig under överläggningarna.

type: stycke

text: § 2 Vad de vid sammanträdet närvarande vid överläggningarna yttra skall ordagrant upptecknas av för ändamålet anlitad stenograf, där ej den som leder förhandlingarna för visst fall annorlunda bestämmer. I sistnänmda fall äger dock ledamot av nämnden, då han så önskar, få sin uttalade mening tagen till protokollet.

text: § 3 Protokoll som avses under § 1 skall uppläsas av sekreteraren vid nämndens nästa sammanträde. Nämndens ledamöter ha därvid tillfälle att mot protokollets avfattning framställa erinringar. Protokollet justeras sedermera av ministern för utrikes ärendena och förvaras i utrikesdepartementet.

text: § 4 Den ordagranna uppteckningen av ett anförande skall så snart ske kan tillhandahållas den som hållit anförandet för justering inom den tid ministern för utrikes ärendena bestämmer; annan i sammanträdet deltagande obetaget att vid ett av de närmaste sammanträdena med nämnden framställa erinringar mot uppteckningens avfattning efter justeringen. Uppteckningen skall förvaras i utrikesdepartementet.

text: § 5 Ledamot och suppleant i nämnden äro berättigade att i utrikesdepartementet taga del av protokoll och ordagranna uppteckningar från sammanträden, som ägt rum under den tid de tillhört nämnden.


rpubl:andrar: ändr.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungörelse (1953:524) angående upphävande av skyldigheten för svensk medborgare att tillhöra nationell kyrkoförsamling m.m.

rdfs:label: Civildepartementet KY

text: Sådan svensk medborgare, som enligt gällande bestämmelser om medlemskap av finska församlingen i Stockholm samt tyska församlingarna i Stockholm och Göteborg skall vara ansluten till nyssnämnd församling, är hädanefter icke skyldig tillhöra dylik församling. Utträde ur församlingen sker genom vederbörlig anmälan till skattemyndigheten i Stockholm respektive skattemyndigheten i Göteborg.

text: Skulle svensk medborgare, som på grund av stadgandet i föregående stycke befriats från skyldigheten att vara ansluten till här avsedd församling, önska tillhöra dylik församling, må han tills vidare äga rätt därtill.

text: Vid tillämpningen av vad i gällande bestämmelser om medlemskap av här avsedd församling stadgas i fråga om rätt för annan svensk medborgare än den, som är därtill skyldig, att tillhöra dylik församling, skall så anses, som om svensk medborgare, vilken frivilligt tillhör församlingen jämlikt stadgandet i nästföregående stycke, alltjämt vore skyldig tillhöra församlingen i fråga.

text: Lag (1991:504).


dcterms:title: Kungörelse (1953:640) om införande av benämningarna Televerket och Telestyrelsen

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Kungl. Maj:t, som den 9 oktober 1953 meddelat beslut om ändrad benämning för telegrafverket och telegrafstyrelsen, har funnit gott förordna, att vad i allmän författning eller genom särskilda Kungl. Maj:ts beslut finnes stadgat rörande telegrafverket respektive telegrafstyrelsen skall avse televerket respektive telestyrelsen.


rpubl:andrar: ändr. 3 § 2 mom, 4 §, 9 § 4, 5 mom, 10 §

rpubl:andrar: ändr. 6 § 1 mom, 7, 9, 11, 12 §§, anvisn. till 6 §, bil.

rpubl:andrar: ändr. 3 § 1 mom, 6 § 1, 2 mom, anvisn. till 6 §

rpubl:andrar: ändr. 3 § 1 mom, bil.

rpubl:andrar: ändr. bil.

rpubl:andrar: upph. 6 § 3 mom; ändr. 2 § 2 mom, 3 § 1 mom, 4 §, 6 § 1, 2 mom, 8-10, 12, 13 §§, anvisn. till 6 §

rpubl:andrar: ändr. 9 § 5 mom, anvisn. till 6 §

rpubl:andrar: ändr. 1 § 1 mom

rpubl:andrar: ändr. 3 § 1 mom, 6 § 1 mom

rpubl:andrar: ändr. bil.; omtryck av bil.

rpubl:andrar: ändr. 3 §, 9 § 4 mom, bil.

rpubl:andrar: ändr. 3 § 1 mom, 6 § 1 mom, 9 § 4 mom, 10 § 1 mom, 4 p anvisn. till 10 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 1 § 1 mom, 2 § 2 mom, 3 § 1, 2 mom, 4, 5 §§, 6 § 1 mom, 9 § 2, 5, 6 mom

rpubl:andrar: ändr. 9 § 4 mom

rpubl:andrar: ändr. 9 § 4 mom, 10 § 1 mom, 1 p anvisn. till 10 §

rpubl:andrar: ändr. bil., 1 p anvisn. till 10 §; ny bil. 2

rpubl:andrar: ändr. 1 § 1 mom, 2 § 2 mom, 3, 6, 9 §§, 10 § 2 mom, 13 § 1 mom, 2-4 p anvisn. till 6 §, anvisn. till 9 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. bil. 1, 2

rpubl:andrar: ändr. bil. 1

rpubl:andrar: ändr. 1 § 3 mom, 9 § 2 mom

rpubl:andrar: ändr. 2 § 2 mom

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling. De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1984.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2 § 2 mom.

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling. De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1985.

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling. De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1986.

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 mars 1986.

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 1987.

rpubl:andrar: nya 14 §, rubr. närmast före 14 §

rpubl:andrar: ändr. 9 § 4 mom, bil. 1, 2

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juni 1988. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 mars 1988.

dcterms:title: Utlandsresereglemente (1953:666)

rdfs:label: Civildepartementet

text: 1 kap.

text: Vissa grundläggande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: 1 mom. Med utrikes förrättning avses i detta reglemente tjänstgöring eller uppdrag, som på grund av en statlig myndighets föreskrifter eller beslut fullgörs för statens räkning utom riket på annan ort än den där förrättningsmannen har sitt tjänsteställe. En resa som är direkt föranledd av en utrikes förrättning kallas i reglementet utrikes tjänsteresa. Detsamma gäller en resa som den som har sitt tjänsteställe i utlandet företar till eller från Sverige på grund av en statlig myndighets föreskrifter eller beslut.

text: Dygnet räknas från klockan 0. Med natt avses i reglementet klockan 0-6, med dag den övriga delen av dygnet. I fråga om en resa mellan orter, som inte har samma tid, skall beräkningen ske efter den lokala tiden för den ort där resan påbörjas eller där resan börjar på nytt efter ett uppehåll för förrättning.

text: Framgår det inte av omständigheterna vilket tjänsteställe som en förrättningsman skall ha, fastställs tjänstestället av vederbörande myndighet.

text: Förordning (1980:765).

text: 2 mom. Med vederbörande myndighet avses i reglementet den myndighet, som har att fatta beslut om utbetalning av resekostnadsersättning och traktamente m.m. till förrättningsmannen.

text: Där det enligt vad nu sagts ankommer på annan myndighet inom försvaret än försvarets civilförvaltning att utfärda bestämmelser eller meddela beslut, som avses i

text: 2 § 2 mom.

text: och

text: 6 §

text: , skall samråd äga rum med nämnda ämbetsverk.

text: 3 mom. De anvisningar som innefattas i kungörelsen (

text: ) med tilläggsbestämmelser till allmänna resereglementet i dess lydelse vid utgången av år 1981 skall i tillämpliga delar gälla som anvisningar till detta reglemente.

text: Förordning (1981:1266).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: 1 mom. Vid utrikes förrättning och utrikes tjänsteresa äger förrättningsman, i den mån ej annorlunda är eller varder stadgat, åtnjuta resekostnadsersättning och traktamente m.m. enligt bestämmelserna i detta reglemente.

text: 2 mom. En myndighet får dock besluta att resekostnadsersättning och traktamente i vissa fall inte skall betalas eller betalas med lägre belopp än som följer av detta reglemente. Ett sådant beslut gäller bara för tid efter det att förrättningsmannen har fått del av beslutet, om det inte finns särskilda skäl för något annat.

text: Förordning (1984:781).

beteckning: 3 §

text: 1 mom. Om inte regeringen för ett visst fall eller en viss grupp av fall beslutar annat, tillhör en förrättningsman reseklass A eller B enligt följande.

text: Förrättningsman

text: Reseklass

text: Den som innehar eller utövar tjänst med beteckningen C

text: A

text: Den som tillhör eller vid tjänstgöring åtnjuter lön eller

text: arvode enligt lönegrad F 21, L 21 eller högre lönegrad

text: A

text: Den som av regeringen eller en departementschef har utsetts att vara ordförande, ombud eller sakkunnig i en delegation för förhandlingar med en annan stat eller inom en internationell organisation

text: A

text: En kurir som enligt beslut av chefen för utrikesdepartementet med hänsyn till uppdragets krav måste hänföras till denna reseklass

text: A

text: En annan förrättningsman som tillhör eller vid tjänstgöring åtnjuter lön eller arvode enligt lönegrad eller lönetariffklass

text: B.

text: Förordning (1980:765).

text: 2 mom. Förrättningsman, å vilken bestämmelserna i 1 mom. icke äga tillämpning och beträffande vars placering i reseklass enligt detta reglemente regeringen icke meddelat särskilt beslut, hänföres till reseklass, som må vara bestämd för honom vid tjänsteresor inom riket eller som gäller för närmast jämförlig, i 1 mom. avsedd förrättningsman.

text: Förordning (1980:765).

text: 3 mom. En vikarie har under vikariatet och under resor för till- och frånträde av vikariatet rätt till ersättning enligt den reseklass, som gäller för den tjänst som vikariatet avser. Innehar han en högre statligt reglerad tjänst, bestäms dock ersättningen efter den tjänsten.

text: Förordning (1980:765).

text: I reglementet omförmälda ersättningar utgå med hänsyn tagen till den väg och det färdsätt, som verkligen använts, dock må ersättning icke tillgodonjutas med sammanlagt högre belopp än som skulle hava utgått, därest förrättningsmannen begagnat sig av den väg och det färdsätt, som med avseende å resans ändamål samt för åstadkommande av minsta sammanlagda kostnad eller eljest varit lämpligast. Bestämmelserna i

text: första stycket

text: innebära icke skyldighet för förrättningsman att färdas med flygplan vid resa mellan Sverige och ort inom något av länderna Danmark, Finland och Norge eller vid resa mellan så närbelägna utrikes orter, att begagnandet av angivna färdsätt skulle medföra ringa eller ingen tidsvinst. Vederbörande myndighet äger även eljest för särskilda fall förordna, att förrättningsman icke skall vara skyldig att färdas med flygplan.

text: Beträffande utrikes tjänsteresor, som företagas med förrättningsman tillhörigt motorfordon eller med flygplan, äger myndighet, som regeringen därtill bemyndigar, förordna, att resekostnadsersättning skall utgå även i fall, då förrättningsmannen icke enligt bestämmelserna i

text: första stycket

text: är berättigad till ersättning för sådant färdsätt.

text: Vederbörande myndighet äger medgiva, att vid en med hänsyn till restidens längd eller eljest särskilt tröttande utrikes tjänsteresa skäligt uppehåll för vila må inräknas i restiden.

text: Förordning (1963:44).

text: Anvisningar till

text: 4 §

text: Befrielse från skyldighet att färdas med flygplan bör kunna medgivas exempelvis om förrättningsman med läkarintyg styrker, att han av hälsoskäl icke bör flyga, eller om särskilt stor risk för förseningar eller andra trafikrubbningar föreligger.

text: För beräknande av resekostnadsersättning och traktamente må utrikes tjänsteresa anses påbörjad respektive avslutad vid förrättningsmannens tjänsteställe eller hans bostad eller ock å annan plats, där han haft eller har att fullgöra utrikes förrättning, förrättning enligt allmänna resereglementet eller allmänt uppdrag. Om utrikes tjänsteresa påbörjas eller avslutas annorstädes än nu sagts, skall, där ej regeringen annat föreskriver, i ersättningshänseende så anses, som om resan påbörjats respektive avslutats vid tjänstestället eller bostaden.

text: 2 kap.

text: Resekostnadsersättning

text: 1 mom. Om inte annat följer av 2 mom., utgår resekostnadsersättning vid utrikes tjänsteresa enligt följande.

text: Färdmedel

text: Resekostnadsersättning

text: Tåg

text: Fartyg

text: Flygplan

text: Spårvagn,

text: tunnelbana,

text: buss eller

text: taxi

text: Egen bil Annat

text: färdmedel

text: Reseklass A: Avgift för en plats i första klass, i förekommande fall inberäknat avgift för en sovplats i enbäddskupe

text: Reseklass B: Avgift för en plats i första klass, i förekommande fall inberäknat avgift för en sovplats i tvåbäddskupe

text: Reseklass A: Avgift för en enskild hytt i första klass

text: Avgift för en plats i ekonomiklass, om inte annat följer av 2 eller 3.

text: Vid resa helt eller delvis utanför en zon som utgörs av Europa och Nordamerika: Avgift för en plats i första klass, om förrättningsmannen företar resan för att på Sveriges vägnar föra förhandlingar.

text: Myndigheten får även i andra fall än som avses i 2 medge ersättning för resa i första klass, om det finns synnerliga skäl till det.

text: Reseklass B: Avgift för en plats i tvåbäddshytt i första klass

text: Avgift för en person

text: Enligt vederbörande myndighets bestämmande, dock högst med det belopp som skulle ha utgått vid en tjänsteresa med egen bil inom Sverige

text: Enligt vederbörande myndighets bestämmande, dock högst med det belopp som förrättningsmannen visar att han har betalat.

text: Förordning (1980:765).

text: 2 mom. Resekostnadsersättning lämnas högst med det belopp som förrättningsmannen har betalat för resan. Vid resa med sovvagn på tåg eller med fartyg kan även ersättning lämnas för sedvanliga drickspengar. Ersättning för utgift för drickspengar kan medges även om förrättningsmannen inte har haft någon annan särskild kostnad för resan.

text: Delar en förrättningsman, som tillhör reseklass A, sovkupe eller hytt med en familjemedlem som inte har rätt till resekostnadsersättning, prövar vederbörande myndighet om och i vad mån förrättningsmannen skall få resekostnadsersättning såsom vid enskild resa.

text: Utgift för resa med taxi ersätts bara om tjänsten krävde att förrättningsmannen åkte taxi och om han inte lämpligen kunde använda ett billigare färdmedel. Ersättning får dock medges för taxiresa till eller från järnvägs- eller busstation, hamn, flygterminal eller - om flygterminal inte finns eller resvägen till flygplatsen är kortare än till terminalen - flygplats. Ersättning för taxiresa får även avse sedvanliga drickspengar.

text: Förordning (1980:765).

text: Beträffande resa med fartyg bör uppmärksammas, att biljettpriset inom en och samma klass kan variera avsevärt, beroende på hyttens storlek och belägenhet inom fartyget. Ersättning skall enligt grunderna för

text: 4 §

text: reglementet icke beräknas efter dyrare hytt i vederbörande klass än förhållandena i det särskilda fallet må föranleda. Då på grund av platsbrist endast hytt i de högre prislägena finnes tillgänglig, må beställning av dylik hytt ske först efter särskilt, hos vederbörande myndighet inhämtat förhandsbemyndigande, varvid myndigheten vid sin prövning har att beakta även andra föreliggande resemöjligheter.

text: I fråga om flygresor avses med ekonomiklass även affärsklass (s.k. business class) och liknande.

text: Anvisningar till

text: 6 §

text: Med Nordamerika avses Amerikas förenta stater och Canada.

text: Med förhandlingar avses förhandlingar eller överläggningar med en främmande stat eller inom en internationell mellanstatlig organisation.

text: Utgifter för resor inom förrättningsorten med spårvagn, tunnelbana, buss eller motsvarande färdmedel ersätts i allmänhet inte. Sådana utgifter anses nämligen täckta av traktamentet.

text: Förordning (1980:765).

text: När ersättning för färd med egen bil skall bestämmas, beaktas om förrättningsmannens sammanlagda löneförmåner har avvägts med hänsyn till kostnaderna för att inköpa eller hålla bil eller om han uppbär särskild ersättning för bilresor eller för att hålla bil.

text: Förordning (1980:765).

text: Som exempel på synnerliga skäl att medge ersättning för en flygresa i första klass kan nämnas att resan har en sådan officiell prägel, att det är motiverat att den företas i första klass. Ersättning för förstaklassresa kan också medges, om förrättningsmannen av hälso- och åldersskäl e.d. behöver extra bekvämlighet under resan. Ett annat skäl kan vara att resan med hänsyn till de lokala förhållandena eller uppdragets speciella krav inte lämpligen kan företas i ekonomiklass. Ytterligare ett skäl kan vara att det finns plats bara i första klass och att detta beror på omständigheter som förrättningsmannen inte kan råda över. Han har t.ex. inte kunnat beställa biljett i tillräckligt god tid, därför att han måste resa med kort varsel.

text: Förordning (1980:765).

text: 1 mom. I fråga om resgods utgår ersättning dels med skäligt belopp för transport till och från järnvägs- eller busslinjestation, hamn eller flygplats, dels ock i övrigt för transport av erforderligt handbagage med det färdmedel, som av förrättningsmannen anlitats för tjänsteresan, och eljest med billigaste trafikmedel.

text: Förordning (1955:291).

text: resgodsförsäkring till skäligt belopp,

text: viseringsavgift för resan,

text: provision o.d. vid köp av erforderlig resevaluta,

text: kursförlust vid återväxling av främmande valuta,

text: erforderlig skyddsympning samt

text: oundgängliga telefonsamtal och telegram avseende biljett- eller rumsbeställning.

text: Förordning (1955:291).

text: 2 mom. Ersättning utgår jämväl för utgifter för

text: 3 mom. I 1 och 2 mom. avsedda utgifter skola, där ej enligt 1 mom. ersättning skall utgå med skäligt belopp, så vitt möjligt vara styrkta.

text: Förordning (1955:291).

text: vid bestående fullständig invaliditet på grund av olycksfallet med ett belopp av 75000 kronor och vid bestående nedsättning av arbetsförmågan med minst en tiondel med motsvarande lägre belopp;

text: vid dödsfall på grund av olycksfallet med ett belopp av 75000 kronor till den avlidnes efterlevande.

text: Drabbas förrättningsman under utrikes tjänsteresa av skada till följd av flygolycka, utgår, om ej annat följer av

text: andra stycket

text: , ersättning av statsmedel enligt följande grunder:

text: Omfattas skadan av statlig personskadeförsäkring enligt kollektivavtal mellan staten och arbetstagarorganisation, utgår dock ingen ersättning enligt detta reglemente.

text: Med efterlevande avses make och arvsberättigade barn under 21 år samt arvsberättigade föräldrar. Finnes ej annan efterlevande än make, tillfaller hela beloppet maken. Finnas jämte make andra efterlevande, tillfaller halva beloppet maken. Belopp, som utgår till andra efterlevande än make, fördelas dem emellan enligt de regler, som gälla för fördelning av arvfallen egendom.

text: Har i fall som avses under a ersättning utgivits efter viss invaliditetsgrad och befinnes sedermera att den bestående invaliditetsgraden blir högre än beräknat, utgives den tilläggsersättning, som svarar häremot.

text: Utgiven invaliditetsersättning skall i förekommande fall avräknas från dödsfallsersättning till efterlevande enligt b ovan.

text: Ersättningen bestämmes och utbetalas av riksförsäkringsverket.

text: Förordning (1974:667).

text: 3 kap.

text: Traktamente m.m.

text: 1 mom. Vid utrikes förrättning och utrikes tjänsteresa betalas traktamente per dag enligt 2-6 mom., om inte annat följer av föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av

text: 2 § 2 mom.

text: Förordning (1980:765).

text: 2 mom. Om inte annat följer av 3-6 mom., betalas utlandstraktamente med det belopp som anges för vistelselandet i bilaga 1 /n3/. Uppehåller sig förrättningsmannen under samma dag i flera länder, betalas traktamente efter vad som anges för det land där han tillbringar den längsta tiden. Tillbringar han största delen av dagen i Sverige, beräknas traktamentet enligt de bestämmelser om reseförmåner som enligt kollektivavtal gäller för statstjänstemän i allmänhet.

text: Förordning (1981:1266).

text: 3 mom. Traktamente till den som är stationerad utom riket betalas bara om mer än 6 timmar i följd har tagits i anspråk för utrikes förrättning eller tjänsteresa utanför stationeringsorten. Har mer än 6 men högst 10 timmar i följd tagits i anspråk för sådan förrättning eller tjänsteresa, betalas halvt traktamente.

text: Förordning (1980:765).

text: 4 mom. Om en förrättningsman under utrikes tjänsteresa reser mer än 8 timmar av en dag med tåg, fartyg eller flygplan, betalas traktamente för den dagen med 125 kronor eller, om minst halva restiden tillbringas på färdmedel där kostnaden för måltid ingår i biljettpriset, med 50 kronor. Om förrättningsmannen en sådan dag vistas mer än 8 timmar på förrättningsorten, betalas dock traktamente minst med det belopp som skulle ha utgått enligt 2, 3 eller 5 mom.

text: Traktamente som avses i

text: första stycket

text: betalas aldrig med högre belopp än som skulle ha utgått enligt 2, 3 eller 5 mom.

text: Förordning (1988:1460).

text: 5 mom. För en utsänd tjänsteman, som är stationerad utom riket, skall traktamente enligt 2 eller 3 mom. minskas med 20 procent vid förrättning eller tjänsteresa inom stationeringslandet.

text: Förordning (1980:765).

text: 6 mom. Uppehåller sig en förrättningsman vid utrikes förrättning på samma ort mer än 20 dagar i följd efter ankomstdagen, nedsätts traktamentet från och med den 21 dagen med 30 procent. Vad som nu har sagts gäller dock inte om förrättningen avser förhandlingar med en annan stat eller sammanträde inom en internationell organisation där Sverige är medlem.

text: Uppehållstiden anses ha fortgått i en följd även om förrättningen har avbrutits av semester eller - under mindre än åtta hela dagar i följd - av tjänstledighet, tjänstgöring inom stationeringsorten eller förrättning på annan ort än uppehållsorten. Hela dagar som ingår i ett sådant avbrott räknas däremot inte in i den tjugodagarsperiod efter vilken traktamentet skall sättas ned.

text: Förordning (1980:765).

text: När det gäller att enligt 2 mom. avgöra i vilket land som en förrättningsman har uppehållit sig den längsta tiden av en och samma dag, skall tiden för färd med båt eller flygplan från hamnen eller flygplatsen i ett land till hamnen eller flygplatsen i ett annat land inte räknas in i vistelsen i något av länderna. Detsamma gäller i fråga om tid för mellanlandning för tankning eller liknande eller för byte till inrikes flyg. Vid avresa från Sverige skall den tid som förrättningsmannen uppehåller sig i Sverige räknas från klockan 6. Vid ankomst till Sverige skall samma tid räknas till klockan 24. Var resan skall anses påbörjad och avslutad framgår av

text: 5 §

text: Förordning (1980:765).

text: Vid tillämpning av 4 mom. anses såsom restid endast tiden mellan färdmedlets avgång från och ankomst till järnvägsstation, hamn eller flygplats. I restiden inräknas sådana väntetider som kan förekomma under resan på grund av byte av transportlägenhet, flygplans mellanlandning för tankning eller liknande avbrott samt tid för byte mellan olika färdmedel.

text: Anvisningar till

text: 9 §

text: Däremot inräknas inte avbrott för övernattning eller sådant avbrott i tjänsteresa som avses i

text: 11 §

text: Förordning (1980:765).

text: 1 mom. Vid utrikes förrättning och utrikes tjänsteresa ersättas styrkta utgifter för hotellrum, i den mån de av vederbörande myndighet med hänsyn till förrättningsmannens ställning, resans ändamål samt pris- och övriga förhållanden å orten prövas skäliga. I fall, då betjäningsavgift icke upptages å hotellräkningen, må dylik utgift till brukligt belopp ersättas.

text: Ingår vid hotellvistelse även kosthåll i rumspriset, skall i

text: första stycket

text: avsedd ersättning minskas med värdet av denna förmån, dock lägst med 35 procent av rumspriset vid helpension, 22.5 procent av rumspriset vid halvpension och 5 procent av rumspriset, om detta endast innefattar första frukost.

text: Delas hotellrum med person, som icke är berättigad till ersättning enligt

text: första stycket

text: , utgår icke sådan ersättning med större belopp än som motsvarar 70 procent av det för två personer fastställda rumspriset, oberäknat kosthåll, dock lägst med det för rummet för en person fastställda priset.

text: Förordning (1978:64).

text: 2 mom. Även om förrättningsmannen för en natt inte har haft några utgifter för hotellrum eller annat logi, har han rätt till ersättning för särskilda kostnader med ett belopp per hel natt som svarar mot 25 procent av det traktamente som tillämpas för honom för påföljande dag. Sådan ersättning utgår dock inte för nätter, då förrättningsmannen på statens bekostnad har sovplats på tåg eller fartyg.

text: Förordning (1980:765).

text: Innan en förrättningsman påbörjar en utrikes tjänsteresa skall myndigheten på lämpligt sätt informera honom om den ungefärliga hotellkostnadsersättning som han kan räkna med.

text: Anvisningar till

text: 10 §

text: Ersättning för hotellkostnader bör i regel inte beviljas med högre belopp än som svarar mot kostnaden för rum i hotell av god andra klass standard eller, om det finns särskilda skäl till det, av första klass standard. För en del orter anges i bilaga 2 de högsta priser som sålunda kan godtas som kostnad för hotellrum. I fråga om andra resmål kan myndigheten inhämta motsvarande uppgifter från utrikesdepartementets rese- och flyttningssektion.

text: Högre ersättning än som följer av

text: andra stycket

text: bör beviljas bara om det finns synnerliga skäl till det. Ett sådant skäl kan vara att ett hotellrum inte står att få inom angiven kostnadsram och att detta beror av omständigheter som förrättningsmannen inte kan råda över. Han har t.ex. inte kunnat beställa rum i tillräckligt god tid, därför att han måste resa med kort varsel eller ändra sina planer under resan. Ett annat sådant skäl kan vara att värdlandet eller en svensk myndighet på platsen har bokat ett dyrare hotellrum i samband med en kongress e.d. I enstaka fall bör också hänsyn till uppdragets beskaffenhet och de lokala förhållandena kunna anses som synnerliga skäl.

text: I utgifterna för hotellrum må inräknas å hotellräkningen upptagen kostnad för bagagetransport i samband med ankomst till eller avresa från hotell. Har kostnad för dylik transport förekommit men ej upptagits å hotellräkningen, må ersättning härför utgå till skäligt belopp.

text: Den omständigheten att kosthåll, som på vissa hotell är obligatoriskt inkluderat i rumspriset, icke kunnat helt utnyttjas påverkar icke tillämpningen av bestämmelserna i 1 mom.

text: andra stycket

text: om viss procentuell reduktion av hotellersättningen.

text: Sker utrikes tjänsteresa med utnyttjande av reseform, vars pris innefattar kostnaderna för såväl färdbiljetter som hotellrum och måltider, och kan det ej styrkas med vilka belopp kostnaderna för måltider ingå i priset, bör eljest utgående traktamente nedsättas med hänsyn till i priset ingående måltider under andra dagar än resdagar. Nedsättningen bör i dylikt fall utgöra vid helpension 75 procent, vid halvpension 45 procent och, om endast första frukost ingår i priset, 5 procent.

text: Förordning (1974:531).

text: Hinder föreligger ej mot att tjänsteman, som i stället för att anlita hotell förhyr privat bostad, medgives ersättning för hyreskostnaden, inberäknat i förekommande fall kostnad för lyse, bränsle och betjäning, under förutsättning att densamma icke överstiger normal hotellrumskostnad och att utgiften - utom såvitt avser drickspengar - är vederbörligen styrkt.

text: Den förrättningsman som begär ersättning för högre hotellkostnad skall i reseräkningen motivera sin begäran.

text: Förordning (1980:48).

text: Nödgas förrättningsman på grund av naturhinder eller styrkt sjukdom eller av annan giltig anledning avbryta utrikes förrättning eller utrikes tjänsteresa och uppehålla sig annorstädes än i hemmet eller å stationeringsorten, skall i fråga om traktamente och ersättning för hotellkostnader så anses, som om förrättningsmannen utförde förrättning, där han under tiden för uppehållet har sitt nattkvarter.

text: 4 kap.

text: Om reseräkning m.m.

text: För bestridande av utgifter i samband med utrikes förrättning och utrikes tjänsteresa äger förrättningsman uppbära lämpligt förskott att redovisas inom tid, som vederbörande myndighet bestämmer. Har utlämnat förskott överstigit den ersättningssumma, som fastställts efter granskning av ingiven reseräkning, skall det överskjutande förskottsbeloppet vara till fullo ersatt inom en månad efter det avräkningsbesked erhållits.

text: Förordning (1963:44).

text: Anvisningar till

text: 12 §

text: Reseförskott bör avpassas så, att det normalt svarar mot förrättningsmannens slutliga fordran enligt reseräkningen. Förrättningsman är, där ej förhållandena i undantagsfall annat föranleda, skyldig att själv ombesörja betalning av hotell- och restauranträkningar samt andra utgifter, som icke äro att hänföra under bestämmelserna om resekostnadsersättning enligt

text: 2 kap.

text: reglementet.

text: 1 mom. I en räkning med krav på ersättning enligt detta reglemente (

text: reseräkning

text: ) skall uppges

text: ändamålet med utrikes förrättning,

text: författning, instruktion eller särskilt förordnande som legat till grund för förrättningen,

text: tiderna för avresa och återkomst samt de dagar under vilka utrikes förrättning och utrikes tjänsteresa ägt rum,

text: det färdmedel som har använts för varje del av utrikes tjänsteresa och dess avgångs- och ankomsttider samt den klass på tåg, fartyg eller flygplan i vilken resan företagits,

text: förskott som uppburits med stöd av

text: 12 §

text: Vid reseräkningen skall i förekommande fall, där så kan ske och om myndigheten inte i särskilt fall medger annat, fogas kvitto på utgift för taxi eller ''annat färdmedel'' enligt

text: 6 §

text: samt på utgift som avses i

text: 7 §

text: . Utgifter för taxiresor skall specificeras.

text: Förordning (1980:765).

text: 2 mom. Reseräkning skall, där ej kortare tid för redovisning av förskott bestämts med stöd av

text: 12 §

text: , vara till vederbörande myndighet inkommen inom 3 månader efter det förrättningen eller tjänsteresan avslutats. För särskilt fall må efter därom gjord skriftlig framställning anstånd med räkningens avlämnande kunna medgivas för kortare tid.

text: Förordning (1963:44).

text: 3 mom. Utlägg i främmande valuta ersättas enligt den växelkurs, efter vilken valutan förvärvats. Nämnda växelkurs skall styrkas genom banknota eller på annat sätt.

text: Förordning (1963:44).

text: 5 kap.

text: Överklagande

text: Beslut om ersättning enligt detta reglemente får överklagas hos kammarrätten genom besvär.

text: Förordning (1987:485).

text: Bilaga 1

text: Utlandstraktamenten

cells: Canada Centralafrikanska republiken Chile Colombia Comorerna Costa Rica Cuba Cypern

cells: Danmark (se även Grönland) Djibouti Dominica Dominikanska republiken

cells: Kamerun Kanarieöarna Kap Verde Kenya Kina Kongo, Folkrepubliken Korea, Demokratiska folkrepubliken Korea, Republiken Kuwait

cells: Pakistan Panama Papua Nya Guinea Paraguay Peru Polen Portugal (se även Azorerna)

cells: Salomonöarna Sao Tomé och Principe Saudiarabien Schweiz Senegal Seychellerna Sierra Leone Singapore Somalia Sovjetunionen (jfr nedan) Spanien Sri Lanka St. Lucia Storbritannien och Nordirland Sudan Surinam Swaziland Sydafrika Syrien

cells: Taiwan Tanzania Thailand Tjeckoslovakien Togo Tonga Trinidad och Tobago Tunisien Turkiet (asiatiska delen) Turkiet (europeiska delen) Tyskland

text: Land eller område Traktamente per dag, kronor ----------------------------------------

text: I fråga om Sovjetunionen gäller också följande. För den som genom växlingsnota eller på något annat sätt visar att han inte har kunnat köpa eller använda lokal valuta till förmånskurs (1 rubel = ca 1 krona) i Sovjetunionen skall i stället för tabellens belopp traktamentet vara 420 kronor per dag.

text: Förordning (1990:1181).

text: Bilaga 2

text: Högsta godtagbara pris per dygn för ett enkelrum med bad (inkl. service och ev. skatt)

text: Förordning (1990:1181).

text: Land Ort Pris, kronor --------------------------------------------------------------------


rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Den upphävda paragrafen gäller fortfarande i fråga om fordran som överlämnats till indrivning före den 1 januari 1975.

rpubl:andrar: upph. 4 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1953:685 i lydelse enligt SFS 1974:877

dcterms:title: Kungörelse (1953:685) angående inbetalning av vissa avgifter, som tidigare uppburits i samband med den allmänna uppbörden

rdfs:label: Finansdepartementet S5

text: Avgifter, som före utgången av år 1946 uppburits i samband med uppbörden av kronoutskylder men som icke äro att hänföra till skatt varom i uppbördslagen den 5 juni 1953 (nr 272) förmäles, skola uppbäras genom länsstyrelsens försorg. Vad nyss sagts skall dock icke gälla beträffande avgifter till hushållningssällskap, riddarhuskapitationsavgifter och avgifter till enskild sammanslutning.

cells: För att inbetalning till länsstyrelsens postgirokonto skall anses fullgjord inom föreskriven tid, skall inbetalningskort hava avlämnats å postanstalt eller, där inbetalningen sker medelst girokort, detta hava inkommit till postanstalt inom nämnda tid. (Jämför 1974:771 ö.b.)

type: rad

type: tabell

text: Har icke genom särskild föreskrift bestämts, när inbetalning skall ske av avgifter, som enligt

text: första stycket

text: skola uppbäras genom länsstyrelsens försorg, skall uppbörd därav äga rum å tid som länsstyrelsen fastställer. Inbetalningen bör ske till postgirokonto för länsstyrelsen medelst inbetalningskort eller girokort. Inbetalning, som verkställes i nyssnämnda ordning, sker utan kostnad för den betalningsskyldige. Länsstyrelsen skall minst fjorton dagar före ingången av den tid, då inbetalningen skall ske, anmoda den betalningsskyldige att under nämnda tid inbetala avgiften, därvid länsstyrelsen tillika skall översända inbetalningskort att användas för inbetalningen.

cells: Vad i uppbördslagen och i uppbördskungörelsen den 16 oktober 1953 (nr 628) stadgas om restavgift, indrivning och redovisning av restförd skatt, avkortning och avskrivning av skatt, antagande av ackordsförslag som rör skatt, upprättande av balanslängd samt restitution, efterkrav och preskription av skatt äger motsvarande tillämpning i fråga om avgifter som avses i

text: 1 §

text: Länsstyrelsen har att om verkställd inbetalning av avgifter, som i

text: 1 §

text: avses, gör anteckning i särskild uppbördslängd eller i annan handling, vari avgifterna äro införda. Länsstyrelsen skall därjämte skyndsamt låta upprätta förteckning i tre exemplar, särskilt för varje utmätningsmansdistrikt, över avgifter som icke erlagts inom föreskriven tid samt inom fjorton dagar efter betalningstidens utgång överlämna två exemplar av förteckningen till vederbörande utmätningsman.

text: första stycket

cells: sägs skall dock beträffande avgifter, som skola tillfalla enskild sammanslutning, tillämpas endast därest kommunen beslutat att sådana avgifter må uppbäras genom kommunens försorg. (Jämför 1974:771 ö.b.)

text: 4 §

text: Avgifter, som före utgången av år 1946 uppburits i samband med uppbörden av kommunalutskylder men som icke äro att hänföra till skatt varom i uppbördslagen förmäles, skola uppbäras genom vederbörande kommuns försorg. Har icke genom särskild föreskrift bestämts när och i vilken ordning ifrågavarande avgifter skola till kommunen inbetalas, skall uppbörd därav äga rum i enlighet med de närmare föreskrifter kommunen fastställer.


rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 7 §§; omtryck

dcterms:title: Förordning (1953:716) om utgallring av handlingar hos vissa statsmyndigheter

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Denna förordning äger tillämpning på handlingar hos statsmyndighet, för vilken riksarkivet, landsarkiv eller stadsarkiv enligt allmänna arkivstadgan är arkivmyndighet.

text: Om utgallring ur upptagning för automatisk databehandling hos nämnda myndigheter är särskilt föreskrivet.

text: Förordning (1978:182).

text: 1) handlingar rörande hos myndigheten anställd personal, vilka utgöras av ansökningar, uppgifter och rutinmässig skriftväxling angående förordnanden, ledigheter, vikariat, löneklassuppflyttningar, avsked, pensioner och ersättningar av olika slag samt andra handlingar, som legat till grund för matrikelföringen, ävensom övriga likartade handlingar, vilka tjänat som kontroll eller redovisning av personalen eller eljest äro av företrädesvis rutinmässig beskaffenhet,

type: punkt

text: 2) handlingar rörande upphandling och materialförvaltning, vilka utgöras av offerter och icke antagna anbud, rekvisitioner, ordererkännanden, följesedlar och andra utlämningskvitton, packnotor, uppgifter om mottagande och avgång samt slitage av materiel, förrådsrapporter, kassationsförslag, besked och uppgifter till inventarieliggare samt rutinmässig skriftväxling ävensom andra likartade handlingar, som äro av företrädesvis rutinmässig beskaffenhet,

text: 3) handlingar rörande räkenskapsväsendet, vilka utgöras av kassarapporter och därmed jämförliga uppgifter, medelsrekvisitioner, kontoutdrag, checktalonger och checkstammar, från postverket härrörande kvitton, talonger och girobesked samt postgiroförteckningar - som i vissa fall kvarligga hos myndigheten utöver det räkenskaperna bifogade exemplaret - listor och liggare, rutinmässig skriftväxling ävensom övriga likartade handlingar, som tjänat den fortlöpande räkenskapskontrollen eller eljest äro av företrädesvis rutinmässig beskaffenhet,

text: 4) det exemplar av huvudboken, vilket icke varit föremål för granskning av reviderande myndighet, samt det exemplar av inkomst och utgiftsjournal och av inkomst- och utgiftsbok, vilket icke anses böra bevaras,

text: 5) sådant statistiskt primärmaterial, som jämlikt gällande föreskrifter statistiskt bearbetats,

text: 6) arbetstabeller och annat i samband med statistisk bearbetning uppgjort arbetsmaterial,

text: 7) postböcker för avgående post och av postverket lämnade bevis om mottagna försändelser,

text: 8) avskrifter, kopior och dupletter av handlingar, som tillkommit uteslutande för att underlätta det inre arbetet hos myndigheten,

text: 9) från annan statsmyndighet informationsvis överlämnade avskrifter, kopior och dupletter av handlingar,

text: 10) program, programbeskrivning eller annan jämförlig dokumentation för automatisk databehandling,

text: 11) hålkort eller hålremsa, som läses med annan teknik än automatisk databehandling,

text: Följande handlingar skola, under nedan angivna förutsättningar och efter det att fastställd gallringsfrist löpt ut, utgallras, nämligen: dock med undantag av sådana handlingar, som myndigheten med hänsyn till framtida personhistorisk forskning eller av andra hänsyn anser böra bevaras; under förutsättning dels att handlingarna icke utgöra bilagor till myndighetens bokföring, dels ock att föreskriven, på handlingarna grundad kontroll, revision, redovisning eller bearbetning slutförts, samt med iakttagande i förekommande fall av vederbörlig preskriptionstid; under förutsättning att föreskriven, på dessa handlingar grundad kontroll, revision, redovisning eller bearbetning blivit slutförd och med iakttagande i förekommande fall av vederbörlig preskriptionstid; under förutsättning att ifrågavarande böcker och journaler föreligga i två exemplar hos en och samma myndighet samt med iakttagande av vederbörlig preskriptionstid; under förutsättning att detta material, i sin helhet eller till vissa delar, dels icke, såvitt kan bedömas, kommer att ytterligare bearbetas för statistiskt ändamål, dels icke befinnes vara av värde för förvaltningen eller för historisk eller annan forskning, skolande frågan om materialets värde för forskningen underställas riksarkivet; under förutsättning att detta material i sin helhet eller till vissa delar icke befinnes vara av värde för förvaltningen eller för historisk eller annan forskning, skolande frågan om materialets värde för forskningen underställas riksarkivet; med iakttagande i förekommande fall av vederbörlig preskriptionstid; under förutsättning att ett huvudexemplar finns och bevaras i myndighetens arkiv samt att akt eller dossier (

kind: term

text: samling av akter angående samma ämne

text: ) icke därigenom på ett olämpligt sätt stympas eller att eljest ett bevarande av ifrågavarande avskrifter, kopior eller dupletter icke anses erforderligt; under förutsättning att ett huvudexemplar finns och bevaras i statsmyndighets arkiv samt att akt eller dossier icke därigenom på ett olämpligt sätt stympas eller att eljest ett bevarande av ifrågavarande avskrifter, kopior eller dupletter icke anses erforderligt; under förutsättning att handlingen icke längre behövs för att uppgift som finns i upptagning för automatisk databehandling eller i annan handling skall kunna härledas och förstås, dock att utgallring icke får ske om handlingen utgör systemdokumentation eller det eljest anses behövligt att bevara den; samt under förutsättning att materialet har bearbetats i erforderlig utsträckning och icke behöver utnyttjas ytterligare.

text: Gallringsfrist som avses i

text: första stycket

text: fastställes av myndigheten eller, i fråga om visst slag av handlingar för vilka erfordras att för flera myndigheter bestämmes en gemensam gallringsfrist, av riksarkivet efter samråd med berörda centrala förvaltningsmyndigheter.

text: Förordning (1978:182).

text: 1) för myndighetens verksamhet oväsentliga framställningar, förfrågningar, upplysningar och meddelanden av tillfällig eller rutinmässig karaktär;

text: 2) redogörelser och uppgifter, vilka i allt väsentligt hava ingått i officiella publikationer eller införts i liggare, tabeller eller skrivelser eller på kort,

text: 3) sådana register (även kortregister), liggare och listor, utkast och arbetspapper av tillfällig karaktär, vilka upprättats uteslutande för att underlätta det inre arbetet hos myndigheten och som icke kunna anses hava ett egenvärde.

text: Utöver vad i 2§ stadgats skola följande handlingar utgallras under nedan angivna förutsättningar och efter det att fastställd gallringsfrist löpt ut, nämligen: såvida de icke därutöver innehålla upplysningar, som kunna vara av värde för förvaltningen eller för vetenskaplig forskning; samt

text: I fråga om gallringsfrist som avses i

text: första stycket

text: äger 2§

text: andra stycket

text: motsvarande tillämpning. Kungörelse (

beteckning: 4 §

text: Missiv, kapprockar, kommunikationsresolutioner samt delgivnings- och mottagningsbevis må kunna utgallras, under förutsättning att akter eller dossierer icke därigenom på ett olämpligt sätt stympas eller att, med hänsyn till uppgifter eller antecknade yttranden, som förekomma på sådan till gallring ifrågasatt handling, ett bevarande av densamma icke eljest anses önskvärt,

text: allt med iakttagande i förekommande fall av vederbörlig preskriptionstid.

beteckning: 5 §

text: Från gallring skola undantagas sådana handlingar, som återställts till myndighet, sedan besvär över myndighetens beslut avgjorts, därest myndigheten efter prövning i varje särskilt fall finner handlingarna vara av betydelse ur prejudikatsynpunkt eller de av annan anledning böra bevaras.

beteckning: 6 §

text: Utgallrade handlingar skola, i den mån de icke lämpligen kunna av vederbörande myndighet användas för tjänsteändamål, omedelbart försäljas eller förstöras. Försäljning skall ske under villkor, att handlingarna - där så anses erforderligt under nödig kontroll - förmalas eller på annat sätt förstöras.

text: Inflytande försäljningsmedel skola tillgodoföras vederbörlig myndighets expensanslag för att i mån av behov av myndigheten disponeras. Kungörelse (1958:65).

beteckning: 7 §

text: Erfordras bestämmelser om utgallring av handlingar utöver vad i förordningen angivits, bör myndighet göra framställning härom hos riksarkivet. Det åligger myndighet att före utgången av år 1965 och därefter minst en gång vart femte år taga ställning till frågan, huruvida sådan framställning bör göras.

text: Förordning (1978:182).


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1953:770 i lydelse enligt SFS 1986:659

dcterms:title: Lag (1953:770) om folkrättsliga reglers iakttagande i fråga om ansvar för brott av vissa utlänningar

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: Är någon, som avses i

text: 21 kap. 4 § brottsbalken

text: , eller annan utlänning, som internerats då riket är i krig, misstänkt för brott, skall vid rättsligt förfarande med anledning därav samt vid påföljds ådömande och verkställande iakttagas vad som bestämts i gällande avtal med främmande makt eller följer av allmänt erkända folkrättsliga grundsatser.

text: Lag (1986:659).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1954 men skall, såvitt angår märke eller benämning som avses i

text: 3 §

text: , icke äga tillämpning å varumärke eller firma som här i riket lagligen registrerats eller av näringsidkare brukats före lagens utfärdande.

text: Genom lagen upphäves lagen den 2 juni 1911 (nr 43 s. 1) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar.

text: Förekommer i lag eller författning hänvisning till eller avses däri eljest lagrum, som ersatts genom bestämmelse i den nya lagen, skall den bestämmelsen i stället tillämpas.

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer, men skall såvitt angår varumärke som här i riket registrerats eller av näringsidkare brukats före lagens ikraftträdande icke äga tillämpning förrän två år efter lagens ikraftträdande.

rpubl:andrar: nuvarande 4 § betecknas 5 §; ändr. författningsrubr., 2 §, nya 5 §; ny 4 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1979:744

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 4 §

dcterms:identifier: SFS 1953:771 i lydelse enligt SFS 1994:1723

dcterms:title: Lag (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet L3

text: Rödakorsmärket, bestående av rött kors på vit botten, eller benämningen "röda korset" eller "Genèvekorset" må icke offentligen brukas annat än som kännetecken för militär sjukvård eller för militärpräster eller i fall som sägs i

text: 2 §

text: De internationella rödakorsorganisationerna äga använda märke och benämning som avses i

text: 1 §

text: . Detsamma gäller utländsk nationell förening, som i sitt hemland äger offentligen bruka märket eller benämningen.

text: Med regeringens tillstånd må föreningen svenska röda korset och annan svensk förening, till vars uppgift hör att i krig biträda vid militär sjukvård, begagna sagda märke och benämning. Märke som nu sagts må ock med regeringens tillstånd användas som kännetecken för civil sjukvård under krig och för räddningstjänst vid kusten samt i fredstid för att utmärka fordon som nyttjas såsom ambulans och för att angiva hjälpstation som är uteslutande avsedd för avgiftsfri vård av sårade och sjuka.

text: Lag (1979:744).

text: Märke, bestående av röd halvmåne på vit botten eller av rött lejon och röd sol på vit botten, eller benämningen "röda halvmånen" eller "röda lejonet och solen" må icke offentligen brukas, med mindre det är tillåtet enligt avtal med främmande makt.

text: Det internationella kännetecknet för civilförsvar, bestående av en liksidig blå triangel mot orangefärgad bakgrund, får inte användas offentligt utan medgivande av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Lag (1994:1723).

text: Den som saluhåller vara, därpå obehörigen anbragts märke, benämning eller annat kännetecken, som avses i 1, 3 eller

text: 4 §

text: , eller i firma obehörigen intager sådan benämning eller eljest bryter mot de i nämnda paragrafer stadgade förbuden, straffes med böter eller fängelse.

text: Samma lag vare där någon offentligen brukar märke, benämning eller kännetecken som företer sådan likhet med märke, benämning eller kännetecken som avses i 1, 3 eller

text: 4 §

text: att förväxling lätt kan ske.

text: Lag (1979:744).


dcterms:identifier: SFS 1954:130 i lydelse enligt SFS 1999:297

dcterms:title: Kommunal delegationslag (1954:130)

rdfs:label: Finansdepartementet KL

text: Kommun, som tillhör sammanslutning av kommuner med uppgift att tillvarataga medlemmarnas intressen såsom arbetsgivare (arbetsgivarorganisation), äger uppdraga åt sammanslutningen att med bindande verkan för kommunen genom kollektivavtal eller annorledes enhetligt reglera anställningsvillkoren för sådana arbetstagare i kommunens tjänst, vilkas villkor det icke ankommer på statlig myndighet att fastställa.

text: Kommunen äger bestämma att uppdrag enligt

text: första stycket

text: får lämnas av nämnd, som handlägger frågor om anställningsvillkor för arbetstagare i kommunens tjänst.

text: Med kommun jämställs i denna lag landsting och annan kommunal förvaltningsenhet.

text: Lag (1999:297).


rpubl:andrar: ändr. 1, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 4, 6, 10, 11 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 §§

rpubl:andrar: upph. 11 §; ändr. 1-10 §§

rpubl:andrar: ändr. 1-10 §§; omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985 och tillämpas första gången vid 1986 års taxering. Äldre bestämmelser skall dock fortfarande tillämpas vid nämnda taxering i fråga om skattskyldiga som då taxeras för beskattningsår som har påbörjats före den 1 januari 1985.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

text: De nya bestämmelserna om överföring av kontomedel tillämpas endast på överföringar efter ikraftträdandet.

text: Genom lagen upphävs

text: 7 § kungörelsen (1954:144)

text: med vissa föreskrifter angående tillämpningen av förordningen den 27 mars 1954 (nr 142) om taxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 5, 8 §§; ny 9 a §

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas första gången vid 1991 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 1, 5, 9 a §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990 och tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

text: Skogskonto och skogsskadekonto som vid lagens ikraftträdande inte uppfyller villkoret enligt

text: 7 § första stycket

text: skall -- om villkoret inte uppfyllts senast den 31 december 1992 -- inte längre anses som skogskonto eller skogsskadekonto i följd varav de på kontot innestående medlen skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993. Den nya bestämmelsen tillämpas endast på överföringar av kontomedel som gjorts efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 9 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994 och tillämpas första gången vid 1995 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 10 §§

dcterms:identifier: SFS 1954:142 i lydelse enligt SFS 1994:1579

dcterms:title: Skogskontolag (1954:142)

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Vid taxering till kommunal och statlig inkomstskatt kan fysisk person och dödsbo på de villkor och i den omfattning som anges i denna lag, få uppskov med beskattning av intäkt av näringsverksamhet avseende skogsbruk för medel som sätts in på ett särskilt bankkonto (

text: skogskonto eller skogsskadekonto

text: ). Uppskov medges inte delägare i handelsbolag för inkomst av bolagets verksamhet.

text: Uppskov för insättning på skogsskadekonto medges endast om stormfällning, brand, insektsangrepp eller liknande händelse har medfört att mer än en tredjedel av förvärvskällans skog bör avverkas tidigare än vad som annars skulle ha varit fallet och om den skattskyldige med intyg från skogsvårdsstyrelsen i länet eller på annat sätt visar att den huvudsakliga delen av beskattningsårets skogsintäkter hänför sig till avverkning som nu har sagts.

text: Uppskov för insättning på skogsskadekonto medges inte om den skattskyldige för det beskattningsår som uppskovet avser också yrkar uppskov för insättning på skogskonto.

text: Har uppskov för insättning på skogsskadekonto vägrats på grund av att de i

text: andra stycket

text: angivna villkoren inte varit uppfyllda får den skattskyldige framställa yrkande om uppskov för insättning på skogskonto. Sådan framställning skall ha kommit in till skattemyndig- heten inom sex månader från det att beslut meddelades om att rätt till uppskov för insättning på skogsskadekonto inte föreligger, om inte längre tid följer av bestämmelserna i

text: taxeringslagen (1990:324)

text: Med

text: bank

text: avses i denna lag Riksbanken, affärsbank, sparbank samt medlemsbank.

text: En skattskyldig får för ett visst beskattningsår göra insättning på endast ett skogskonto eller skogsskadekonto. Har den skattskyldige i strid mot denna bestämmelse gjort insättning på skogskonto eller skogsskadekonto i mer än en bank medges uppskov endast för insättning på det först öppnade kontot.

text: Lag (1995:1579).

ordinal: a

text: sextio procent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt,

ordinal: b

text: fyrtio procent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter samt

ordinal: c

text: fyrtio procent av saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagits ut för förädling i annan förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet.

text: Uppskovet får för ett och samma beskattningsår, om annat ej följer av andra och tredje styckena, avse högst ett belopp motsvarande summan av

text: åttio procent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt,

text: femtio procent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter samt

text: femtio procent av saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagits ut för förädling i annan förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet.

text: Medför stormfällning, brand, insektsangrepp eller liknande händelse att en betydande del av förvärvskällans skog bör avverkas tidigare än vad som annars skulle ha varit fallet, får skattskyldig, om och i den mån han med intyg från skogsvårdsstyrelsen i länet eller på annat sätt visar att intäkt hänför sig till avverkning som nu har sagts, uppskov med högst ett belopp motsvarande summan av

text: Uppskov med belopp som anges i

text: andra stycket

text: medges också i fråga om sådan ersättning för skog eller skogsprodukter som avses i

text: 25 § 2 mom.

text: tredje stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt.

text: Vid tillämpningen av första--tredje styckena avses med köpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter.

text: Uppskov medges inte med så stort belopp att underskott uppkommer vid beräkning av inkomst av förvärvskällan enligt kommunalskattelagen.

text: Har i förvärvskällan redovisats utdelning från samfällighet, som avses i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket b

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt, medges uppskov för den del av utdelningen som härrör från intäkt av skogsbruk i samfälligheten under det beskattningsår som utdelningen hänför sig till på samma sätt som om denna del utgjort intäkt av skogsbruk, som den skattskyldige drivit själv.

text: Lag (1993:1550).

text: Uppskov för visst beskattningsår medges i fråga om skogskonto inte med belopp som understiger 5 000 kronor och i fråga om skogsskadekonto inte med belopp som understiger 50 000 kronor. Uppskovsbeloppet avrundas nedåt till helt hundratal kronor.

text: Lag (1993:1550).

text: Skattskyldig som yrkar uppskov skall till självdeklarationen foga utredning på blankett enligt av riksskatteverket fastställt formulär samt besked från banken om insättningen. I förekommande fall skall utredning och besked lämnas för samtliga de förvärvskällor för vilka den skattskyldige yrkar uppskov.

text: Den skattskyldige skall i sin självdeklaration lämna uppgift om tillgodohavande på skogskonto och skogsskadekonto vid beskattningsårets utgång.

text: Lag (1982:325).

text: Uppskov medges endast om de ifrågavarande medlen har betalats in till banken senast den dag som den skattskyldige enligt lagen (

text: ) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall avlämna särskild självdeklaration.

text: Har den skattskyldige yrkat uppskov för insättning på skogskonto med stöd av bestämmelserna i

text: 1 § fjärde stycket

text: skall de medel, som betalats in på skogsskadekontot, anses inbetalade på skogskonto den dag då betalningen på skogsskadekontot gjordes. I fråga om medel på skogsskadekonto som inte tagits ut när yrkandet om uppskov för insättning på skogskontot kom in till skattemyndigheten, gäller vad nu sagts dock endast om den skattskyldige fört över medlen på skogsskadekontot till skogskonto. Överföring som har skett senare än tio år efter ingången av det år då medlen enligt

text: första stycket

text: senast skall ha betalats in beaktas inte.

text: Lag (1994:490).

text: Den skattskyldige får ta ut de inbetalade medlen tidigast fyra månader efter inbetalningsdagen. Uttag får avse hela det innestående beloppet eller del av detta, dock inte lägre belopp än 1000 kronor. Om särskilda förhållanden föranleder det, får regeringen medge att innestående medel tas ut tidigare än som nu har sagts.

text: Sedan tio år eller, i fråga om skogsskadekonto, tjugo år har förflutit från ingången av det år då inbetalning enligt

text: 5 §

text: senast skall ha gjorts, skall banken betala ut kvarstående medel.

text: Lag (1982:325).

text: Som skogskonto och skogsskadekonto godtas endast konto för vilket ränta gottskrivs årligen eller oftare.

text: Räntesatsen för medel på skogskonto och skogsskadekonto bestäms av banken.

text: På gottskriven ränta utgår skatt enligt lagen (

text: ) om skatt på ränta på skogskontomedel m. m.

text: Lag (1990:677).

beteckning: 8 §

text: Belopp för vilket uppskov med beskattning har erhållits samt resterande ränta på sådant belopp skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet för det beskattningsår då utbetalning från skogskontot eller skogsskadekontot sker eller skulle ha skett enligt

text: 6 §

text: Med resterande ränta avses ränta efter avdrag för skatt enligt

text: 7 §

text: Beskattning enligt

text: första stycket

text: skall inte ske om medel på skogskonto eller skogsskadekonto hos en bank till hela beloppet direkt överförs till ett motsvarande konto i en annan bank.

text: Lag (1990:677).

beteckning: 9 §

text: Övergår skattskyldigs fastighet till annan på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång eller genom gåva skall, såvida fastigheten utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättning på skogskonto eller skogsskadekonto har gjorts, innestående medel genast tas upp som intäkt av näringsverksamhet.

text: Har avtal träffats om överlåtelse eller pantsättning av medel på skogskonto eller skogsskadekonto, skall medlen genast tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Beskattning skall inte ske av den anledningen att den skattskyldige efter framställning från skogsvårdsstyrelse har förbundit sig att inte utan styrelsens tillstånd förfoga över medlen.

text: Lag (1993:1550).

text: Har under året medel på skogskonto eller skogsskadekonto betalats ut enligt

text: 6 §

text: skall banken lämna uppgift om detta till skattemyndigheten. Detsamma gäller om banken fått kännedom om avtal som avses i

text: 9 § tredje stycket

text: . Uppgiften skall lämnas senast den 31 januari följande år.

text: Vid överföring av kontomedel skall den överförande banken lämna den mottagande banken de uppgifter som behövs för att den mottagande banken skall kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag.

text: Lag (1992:1351).

text: Regeringen kan förordna att affärsbank, sparbank eller medlemsbank som inte följer bestämmelserna i denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter inte längre skall få ta emot medel påskogskonto eller skogsskadekonto.

text: Lag (1995:1579).


rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 5, 7, 8 §§

rpubl:andrar: upph. 4, 8 §§; nuvarande 1 § betecknas 4 §; ändr. författningsrubr., nya 4 §, 5 §; nya 1, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ny 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2002 och tillämpas första gången vid 2002 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 1, 5 §§

rpubl:andrar: upph. 8 §; ändr. 1, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1954:144 i lydelse enligt SFS 2026:116

dcterms:title: Skogskontoförordning (1954:144)

text: Med

text: skogskonto och naturvårdskonto

text: förstås i denna förordning sådana särskilda konton i ett kreditinstitut som avses i

text: 21 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Vad som sägs om skogskonto gäller även skogsskadekonto.

text: Förordning (2026:116).

text: 2 § Har upphävts genom förordning (2001:1245).

type: upphavd

text: 3 § Har upphävts genom förordning (2001:1245).

text: 4 § Har upphävts genom förordning (2001:1245).

text: Om en kontrolluppgift som har lämnats enligt

text: 16 kap. 4 § 1 a skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: inte har följts vid ett beslut om avdrag för insättning på ett skogskonto, skogsskadekonto eller naturvårdskonto ska Skatteverket snarast möjligt lämna ett meddelande till kreditinstitutet om beslutet. Ett sådant meddelande ska också lämnas till kreditinstitutet om innestående medel har tagits upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet enligt

text: 21 kap.

text: 37 a

text: eller

text: 40 §

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Om den skattskyldige har överklagat beslutet, ska meddelandet lämnas först när beslutet har fått laga kraft.

text: Förordning (2026:116).

text: 6 § Har upphävts genom förordning (2001:1245).

text: 7 § Har upphävts genom förordning (2001:1245).

text: 8 § Har upphävts genom förordning (2026:116).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1954:154) om skyldighet för kommun att avsätta medel till särskild skatteregleringsfond i anledning av fastighetsskattens omläggning

rdfs:label: Finansdepartementet S2

text: Det åligger stad, köping, landskommun och landsting att verkställa avsättning till särskild skatteregleringsfond i anledning av fastighetsskattens omläggning med sådant belopp, att denna fond vid utgången av år 1957 uppgår till belopp ej understigande vad staden, köpingen, landskommunen eller landstinget av statsverket under år 1955 uppburit på grundval av 1954 års fastighetstaxering.

text: Avsättning, som nu sagts, må fördelas på åren 1955, 1956 och 1957 eller ock göras under något eller några av dessa år.

text: Vad om inskränkning i kommuns rätt att taga medel ur fond i anspråk finnes stadgat, skall, såvitt avser tiden efter utgången av år 1957, icke gälla fond varom i denna lag förmäles.

text: Kungl. Maj:t äger utfärda de närmare föreskrifter, som kunna finnas erforderliga för tillämpning av denna lag.


dcterms:title: Kungörelse (1954:17) om betesreglering inom vissa skogsvårdsområden i Gällivare, Arvidsjaurs och Jokkmokks socknar i Norrbottens län

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSL

text: Med stöd av

text: 12 § andra stycket

text: lagen den 2 juni 1933 (nr 269) om ägofred har Kungl. Maj:t, på framställning av skogsvårdsstyrelsen i Norrbottens län, funnit gott förordna, att betesreglering må, på sätt och under villkor som stadgas i 13-19 §§ samma lag, äga rum inom följande skogsvårdsområden i Norrbottens län, nämligen Vitträsk, Flakaberg, Mäntyvaara, Ruutirova, Satter, Vähävaara, Mårdsel, Risträsk, Suobbat, Västerberg-Neitaskaito och Yrttivaara i Gällivare socken, Järvträsk-Stenbacken, Fjällbonäs, Högbränna, Stormyrheden, Lappträsk, Akkavare, Renvallen och Tjappsåive i Arvidsjaurs socken, Kilkok, Lillåstrand-Tjäruträsk, Vuollerim, Vajkijaur, Krokamyran och Messaure i Jokkmokks socken.


dcterms:title: Brev (1954:23) till kommerskollegium angående fastställande av nytt reglemente för senator Emil Possehls stipendiefond

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

sort: endast-tryckt

text: /Författningens text finns bara i tryckt version/

type: redaktionell


text: Den upphävda förordningen tillämpas alltjämt i fråga om 19956-1963 års taxeringar.

dcterms:title: Förordning (1954:265) om beskattning av vissa kapitalförsäkringar

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: För kapitalförsäkring som i

text: 2 §

text: avses skall -- utan hinder av vad om beskattning av kapitalförsäkring eljest är stadgat -- för de beskattningsår, för vilka taxering verkställes i första instans åren 1956--1963, utgöras kommunal inkomstskatt, statlig inkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt i enlighet med vad nedan närmare stadgas.

text: Bestämmelserna i denna förordning skola äga tillämpning å sådan återköpsberättigad kapitalförsäkring, som meddelats av eller utlösts hos livförsäkringsbolag under tiden från och med den 1 juli 1952 till och med den 28 februari 1953, under förutsättning att försäkringens återköpsvärde vid någon tidpunkt under kalenderåret närmast före taxeringsåret överstigit 15 000 kronor och tillika varit högre än det återköpsvärde, som skulle hava gällt, om premiebetalningen oavsett försäkringstidens längd skolat fullgöras helårsvis med jämn fördelning på femton år från avtalets slutande. Har samtidigt hos ett försäkringsbolag tagits flera kapitalförsäkringar å samme persons eller samma personers liv, skola försäkringarna vid beräkning av återköpsvärde betraktas såsom en försäkring.

text: Bestämmelserna i denna förordning skola icke gälla kapitalförsäkring, för vilken premierna skola erläggas under en tid av minst tio år och för vilken icke under något år erlagts premie överstigande en femtedel av sammanlagda beloppet av de premier, som skolat erläggas, därest premiebetalningen lika fördelats på tio år från avtalets slutande.

text: Skattskyldig enligt denna förordning är den som vid utgången av december 1953 var ägare av försäkringen. Därest denne avlider utan att försäkringen upphör eller om äganderätten till försäkringen efter utmätning eller efter konkurs övergår till annan, skall dock skattskyldigheten åvila den nye ägaren.

text: Vid taxeringen till kommunal inkomstskatt och till statlig inkomstskatt skall såsom intäkt av kapital upptagas ett belopp motsvarande för helt år räknat två procent av kapitalförsäkringens skattevärde.

text: Vid taxeringen till statlig förmögenhetsskatt skall såsom tillgång vid förmögenhetsberäkningen upptagas försäkringens skattevärde. Har försäkringen upphört före beskattningsårets utgång, skall dess värde dock icke inräknas i förmögenheten.

text: Med

text: kapitalförsäkrings skattevärde

text: förstås i denna förordning försäkringens återköpsvärde den 31 december det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret. I fråga om försäkring som upphört under förstnämnda år skall dock vid taxeringen till inkomstskatt skattevärdet utgöras av återköpsvärdet omedelbart före försäkringens upphörande.

text: Försäkringsbolag skall till ledning vid taxering för inkomst och förmögenhet enligt denna förordning lämna uppgift om kapitalförsäkrings skattevärde. I fråga om sådan uppgift skall vad i taxeringsförordningen stadgas om uppgift enligt 33 § samma förordning äga motsvarande tillämpning, och skola jämväl i övrigt taxeringsförordningens bestämmelser i tillämpliga delar lända till efterrättelse.

text: Kungl. Maj:t äger utfärda för tillämpning av denna förordning erforderliga föreskrifter.


rpubl:andrar: upph. i vad avser tillämpn. av vissa bestämmelser i kommunallagen

dcterms:title: Lag (1954:284) om tillämpning å Stockholms stad av vissa bestämmelser i kommunallagen den 18 december 1953 (nr 753) och lagen den 18 december 1953 (nr 754) om införande av kommunallagen


text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1954, då kungörelsen den 26 maj 1950 (nr 245) angående lån från jordbrukets lagerhusfond och kungörelsen den 22 december 1939 (nr 922) om lån för anskaffande av grästorksanläggningar upphöra att gälla; dock att de äldre kungörelserna skola gälla i fråga om lån som beviljats före den 1 juli 1954.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 4 §§

text: kungörelsen (1954:311) om statlig garanti för lån för uppförande av lagerhus m. m. för jordbruksändamål,

text: kungörelsen (1960:564) om statlig garanti för skördeskadelån.

text: Regeringen föreskriver att följande kungörelser skall upphöra att gälla vid utgången av juli 1987, nämligen

text: De upphävda kungörelserna gäller dock fortfarande i fråga om lånegarantier som har lämnats dessförinnan.

dcterms:title: Kungörelse (1954:311) om statlig garanti för lån för uppförande av lagerhus m.m. för jordbruksändamål

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: uppförande, inköp, ombyggnad eller inrättande av uppsamlings- eller centrallagerhus för spannmål, potatis, köksväxter, frukt, bär, plantskolealster, blommor eller krukväxter med därtill hörande maskinell utrustning, förpackningslokaler, kylanordningar, anordningar för industriell bearbetning av köksväxter, frukt eller bär;

text: uppförande, inköp, ombyggnad eller inrättande av torkningsmagasin för spannmål eller lagringskällare för potatis, köksväxter, frukt, bär, plantskolealster, blommor eller krukväxter med därtill hörande maskinell utrustning;

text: anskaffande av maskinella anordningar för torkning av spannmål (spannmålstorkar) eller för rensning av spannmål (rensningsmaskiner); samt

text: uppförande av anläggningar för torkning av huvudsakligen vallväxter (grästorkar) och anskaffande av maskinell utrustning till sådana anläggningar.

text: Lantbruksstyrelsen må bevilja statlig garanti för lån som tages i enskild kreditinrättning för

text: För lån som omfattas av garanti svarar staten såsom för egen skuld till dess lånet helt återbetalats. Kungörelse (1973:35).

text: Lånegaranti må lämnas företagare som i större omfattning lagerhåller, förädlar eller distribuerar jordbruks- eller trädgårdsprodukter. Som förutsättning gäller att företaget kan antagas vid rationell drift bestå på lång sikt och att dess tillkomst eller fortvaro är önskvärd från allmän synpunkt. Kungörelse (1965:264).

text: Lånegaranti må ej avse lån å högre belopp än som motsvarar 85 % av den beräknade och godkända kostnaden för de med lånet avsedda åtgärderna, utgift för tomt ej inräknad.

text: Har sökande av lån till frukt- eller potatislagerhus tillika ansökt om statsbidrag för samma ändamål, skall vad i

text: första stycket

text: stadgats avse summan av lånegaranti och bidrag.

text: Lånegaranti får ställas endast för lån i bankaktiebolag, sparbank, hypoteksförening, jordbrukskassa eller annan kreditinrättning som lantbruksstyrelsen godkänner som långivare. Kungörelse (1973:35).

text: Ansökan om lånegaranti skall göras skriftligen hos lantbruksstyrelsen. Ansökningen skall innehålla uppgift om den kreditanstalt, där lånet är avsett att tagas, det belopp, för vilket lånegaranti sökes, det ändamål för vilket lånet är avsett samt sådana upplysningar i övrigt, som erfordras för prövningen av ansökningen.

text: Lånegaranti må ej beviljas för lån, vilket sökanden kan erhålla såsom bottenlån i sådan kreditanstalt som i

text: 4 §

text: sägs.

text: Lånegaranti må beviljas endast om sökanden för lånet ställer säkerhet, som lantbruksstyrelsen finner tillfredsställande ur det allmännas synpunkt.

text: Vid beviljande av lånegaranti må lantbruksstyrelsen uppställa de villkor för tillgodonjutande av garantin, som styrelsen finner erforderliga för att trygga företagets genomförande.

text: Beslut om beviljande av lånegaranti skall innehålla uppgift om

text: den kreditanstalt, där garantilånet skall sökas,

text: garantilånets ändamål, varvid i förekommande fall hänvisning skall ske till av lantbruksstyrelsen godkänd plan för företaget,

text: garantilånets belopp,

text: med lånegarantin förbundna särskilda villkor,

text: av sökanden ställd säkerhet för garantilånet,

text: amorteringsplan, angivande i stora drag hur lånet skall återbetalas, samt

text: tid inom vilken låneavtal skall hava ingåtts och ordningen för lånets utbetalande.

text: Vid uppgörandet av amorteringsplanen skall beaktas, att amorteringen skall påbörjas senast femte kalenderåret efter första lyftningsdagen, att amorteringstiden ej må överstiga 20 år samt att, i den mån ej annat föranledes av hänsynstagande till sökanden i övrigt åvilande skyldighet att erlägga räntor och amorteringar, lånet bör förräntas och amorteras genom erläggande av såvitt möjligt jämna annuiteter.

text: 1) låntagaren genom oriktig uppgift föranlett beviljande av lånegarantin;

text: 2) låntagaren försummar att erlägga föreskriven ränta eller amortering;

text: 3) låntagaren ej fullgör vad i beslutet om lånegaranti må hava föreskrivits angående utförande eller underhåll av företaget eller eljest bryter mot i beslutet angivet villkor för tillgodonjutande av lånegarantin;

text: 4) ställd säkerhet väsentligt försämras;

text: 5) låntagaren utan medgivande av lantbruksstyrelsen till annan överlåter eller uthyr anläggningen eller ock annorledes avhänder sig dispositionsrätten därtill; eller

text: Beslut om beviljande av lånegaranti skall vidare innehålla förbehåll att långivaren, vid äventyr att lånegarantin eljest är förfallen, skall vara skyldig att uppsäga garantilån till återbetalning, därest

text: 6 ) eljest sådana förhållanden inträffa, att låntagaren med hänsyn till syftet med lånegarantin uppenbarligen icke längre bör få tillgodonjuta denna.

text: Den som erhållit lånegaranti är pliktig att, därest lantbruksstyrelsen så påfordrar, årligen i den ordning styrelsen bestämmer till styrelsen avgiva redovisning för företagets drift och ekonomiska ställning. Lantbruksstyrelsen äger rätt att låta på låntagarens bekostnad besiktiga företaget och taga del av driftsresultaten.

text: Beträffande lånegaranti, som avses i denna kungörelse, skola i övrigt i tillämpliga delar gälla föreskrifterna i kungörelsen den 17 juni 1948 (nr 367) med vissa bestämmelser rörande statlig garanti för lån till yttre och inre rationalisering på jordbrukets område m.m., dock att vad där sägs om lantbruksnämnd i stället skall gälla lantbruksstyrelsen.

text: Lantbruksstyrelsen äger meddela närmare föreskrifter rörande tillämpningen av denna kungörelse.


rpubl:andrar: ändr. 2 p

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 p

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 4, 5 p

dcterms:title: Förordning (1954:325) om försäkring av statens egendom, m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet BA

text: Statliga myndigheter får inte teckna eller låta teckna försäkringar för statens egendom eller för att skydda staten eller statligt anställda mot ansvarighet. I fråga om försäkringar för egendom som universiteten förvaltar gäller dock särskilda föreskrifter.

text: Förordning (1989:397).

text: Trots vad som sagts ovan får, om den aktuella myndigheten med hänsyn till statens intressen finner det lämpligt, tecknas

text: trafikförsäkring eller motsvarande försäkring för motorfordon som

text: tillhör polisväsendet, Postverket eller Televerket, eller

text: är avsedda för personbefordran och disponeras av departementen eller länsstyrelserna, eller

text: används utomlands,

text: transportförsäkring, då köp eller försäljning annars inte kan komma till stånd eller då följden av att avstå från försäkringsskyddet inte leder till fördelaktigare priser, lägre omkostnader eller förmånligare villkor i övrigt,

text: brandförsäkring

text: av sådan lantbruksegendom som är upplåten mot nyttjanderätt och mot vilken inget förbud mot försäkring finns meddelat i särskild ordning, eller

text: av en sådan fastighet som länsbostadsnämnden ropat in på exekutiv auktion för att skydda statens fordran,

text: i samband med byggnads- och anläggningsarbeten,

text: eller annan försäkring av egendom som tillhör försvarsmaktens personalkassor,

ordinal: d

text: reparentförsäkring vid marinens förbandsbundna verkstäder, samt

ordinal: e

text: nödvändig försäkring i samband med att egendom som tillhör staten utan ersättning lånas ut eller upplåts till någon annan än en statlig myndighet under förutsättning att försäkringskostnaden betalas av den till vilken egendomen lånas ut eller upplåts.

text: Köpe- eller försäljningsavtal, som innebär att staten iklädes kostnad för transportförsäkring, må endast ingås under de förutsättningar som angivas ovan vid 2 b.

text: Nu gällande avtal rörande sådan försäkring, som myndighet enligt bestämmelserna i denna förordning icke äger teckna, skall, därest avtalet icke skall gälla för all framtid, bringas att upphöra så snart lämpligen kan ske.

text: Förordning (1989:397).

text: Bestämmelserna i denna förordning skola tillämpas från och med den 1 juli 1954, då av Kungl. Maj:t tidigare meddelade, häremot stridande föreskrifter upphöra att gälla.

text: Förordning (1989:397).

text: Vidare får trafikförsäkring eller motsvarande försäkring tecknas för motorfordon som tillhör staten, för den tid då sådana fordon tillfälligtvis brukas i trafik utomlands.

text: Förordning (1992:174).


text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den, då förordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling, och äger tillämpning jämväl med avseende å det beskattningsår, för vilket taxering av beskattningsnämnd i första instans verkställes år 1954.

text: I samband med denna förordnings ikraftträdande skall följande iakttagas.

text: Har av den, som enligt lag är bokföringsskyldig, avsättning av medel till investeringsfond enligt denna förordning icke skett i balansräkningen för det beskattningsår, för vilket taxering verkställes år 1954, må såsom fondavsättning godkännas förklaring, att i räkenskaperna för det på ifrågavarande beskattningsår följande räkenskapsåret överföring till sådan fond skall göras av vinstmedel för beskattningsåret, vilka kunnat disponeras för det ändamål, vartill fonden jämlikt

text: 4 § första stycket

text: må tagas i anspråk. Förklaring som nu sagts jämte intyg enligt

text: 2 § tredje stycket

text: må avgivas till taxeringsnämnd, innan denna fattat beslut rörande taxeringen, eller till prövningsnämnd i samband med besvär inom den i 119 § taxeringsförordningen angivna tiden.

text: 2 § första stycket tredje punkten

text: skall tillämpas först vid 1957 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 10 §

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den, då förordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling; dock att förordningen icke skall gälla i fråga om 1959 års taxering eller i fråga om eftertaxering för år 1959 eller tidigare år. I samband med ikraftträdandet av förordningen skall iakttagas, att bestämmelserna i

text: och

text: 12 §§

text: i deras äldre lydelse fortfarande skola äga tillämpning i fråga om sådan avsättning, för vilken avdrag åtnjutits vid 1959 eller tidigare års taxering.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 6, 12 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 12 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1970 och tillämpas första gången vid avsättning till investeringsfond som avser beskattningsår, för vilket taxering i första instans verkställes år 1970. Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid eftertaxering för år 1969 eller tidigare år.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-5, 7, 9-14 §§

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas från och med den 1 januari 1991.

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om särskild fartygsfond skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1990. Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991 och tidigare års taxeringar.

text: I fråga om avsättningar som skett enligt den upphävda lagen skall denna tillämpas även vid senare års taxeringar. Ianspråktagande av särskild fartygsfond skall fr. o. m. 1992 års taxering ske i inkomstslaget näringsverksamhet.

dcterms:title: Lag (1954:40) om särskild fartygsfond

rdfs:label: Finansdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Vid beräkning av nettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt må avdrag åtnjutas i enlighet med bestämmelserna i denna lag för belopp, som avsatts till särskild investeringsfond för avyttrat fartyg. Den, som enligt lag är bokföringsskyldig, skall därvid ha gjort en motsvarande avsättning i räkenskaperna för beskattningsåret.

text: Vad i denna lag föreskrives om fartyg och om avsättning till särskild investeringsfond för avyttrat fartyg äger motsvarande tillämpning på luftfartyg och avsättning till särskild investeringsfond för avyttrat luftfartyg.

text: Lag (1984:1075).

text: Avdrag enligt

text: 1 §

text: må, där ej annat följer av medgivande enligt

text: 4 § tredje stycket

text: , för visst beskattningsår icke överstiga dubbla det belopp, för vilket ställts garanti som i nästföljande stycke sägs. Avdraget må ej heller överstiga det belopp, varmed ersättning för avyttrat fartyg, som utgjort tillgång för stadigvarande bruk i rörelsen, ingår i den skattepliktiga intäkten av rörelsen för beskattningsåret. Har den skattskyldige i anledning av ersättningen erhållit högre avdrag för avskrivning å inventarier än som eljest skulle ha ifrågakommit, skall dock iakttagas att avdraget för avsättning till investeringsfond skall i motsvarande mån jämkas.

text: Såsom förutsättning för att avdrag enligt denna lag må åtnjutas skall, där ej annat följer av medgivande enligt

text: 4 § tredje stycket

text: , gälla, att den skattskyldige till skattemyndigheten i det län, inom vilket han taxeras till statlig inkomstskatt, överlämnat av svensk bank eller, efter skattemyndighetens prövning, annan svensk kreditinrättning utfärdad garantiförbindelse enligt vilken kreditinrättningen förklarat sig intill angivet belopp svara för den kvarstående eller tillkommande skatt, som den skattskyldige må ha att erlägga för beskattningsår under vilket fondmedel, vilka icke använts för sitt ändamål, återförts till beskattning. Är fråga om handels- eller kommanditbolag, skall garantiförbindelsen avse den kvarstående eller tillkommande skatt, som envar delägare i bolaget må ha att erlägga för beskattningsår som nyss sagts. Förbindelsen skall i sådant fall överlämnas till skattemyndigheten i det län, inom vilket någon delägare i bolaget taxeras till statlig inkomstskatt.

text: Det åligger skattemyndighet som i nästföregående stycke sägs att utfärda intyg om överlämnad garantiförbindelse att av den skattskyldige bifogas allmän självdeklaration för det beskattningsår, under vilket avsättning till investeringsfond enligt denna lag verkställts.

text: Garantiförbindelse skall gälla till utgången av andra taxeringsåret efter det beskattningsår, då avsatta medel senast skola ha tagits i anspråk för sitt ändamål. Förbindelsen skall vara utfärdad enligt formulär, som det ankommer på riksskattenämnden att fastställa.

text: Lag (1990:344).

text: Har avdrag medgivits för avsättning till investeringsfond enligt denna lag, må avdrag för nedskrivning å värdet av rättighet till leverans av fartyg enligt ej fullgjorda köpekontrakt åtnjutas allenast om och i den mån avdrag för sådan nedskrivning enligt kommunalskattelagens bestämmelser kunnat medgivas med belopp överstigande beloppet av fondavsättningen vid beskattningsårets utgång.

text: Lag (1984:1075).

text: Investeringsfond enligt denna lag må tagas i anspråk för avskrivning å under beskattningsåret anskaffat fartyg.

text: Har under beskattningsår, då försäljning av fartyg skett, annat fartyg anskaffats, må medel, som enligt bestämmelserna i denna lag kunnat avsättas till investeringsfond, i första hand tagas i anspråk för avskrivning å sådant fartyg. Därvid skall så anses som om avsättning till investeringsfond verkställts, varefter medlen omedelbart tagits i anspråk för sitt ändamål; garantiförbindelse som i

text: 2 §

text: sägs erfordras icke i dylikt fall.

text: Har annat fartyg anskaffats först efter utgången av det beskattningsår som i nästföregående stycke sägs men före den 1 april under taxeringsåret eller har den skattskyldige före sistnämnda tidpunkt fullgjort förskotts- eller dellikvid, varom i

text: 12 § tredje stycket

text: förmäles, äger skattemyndigheten, därest omständigheterna giva skälig anledning antaga att fonden kommer att tagas i anspråk för sitt ändamål, medgiva att garantiförbindelse icke avlämnas eller att sådan förbindelse lämnas till ett med högst hälften av anskaffningskostnaden eller av den gjorda förskotts- eller dellikviden nedsatt belopp.

text: Lag (1990:344).

text: För beskattningsår, under vilket medel avsatta till investeringsfond tagits i anspråk jämlikt denna lag, må vid taxeringen avdrag för i

text: 4 § första stycket

text: avsedd avskrivning med belopp svarande mot fondens minskning ej ske, men skall så anses, som om den ifrågavarande tillgången i beskattningsavseende avskrivits med det i anspråk tagna beloppet.

text: Lag (1984:1075).

text: Ha till investeringsfond avsatta medel kunnat, helt eller delvis, tagas i anspråk för avskrivning av fartyg, som anskaffats under det beskattningsår då avsättning skett eller under senare beskattningsår, men har så ej skett, skola till fonden avsatta medel till den del de kunnat utnyttjas för avskrivning å nyanskaffat fartyg återföras till beskattning. Till beloppet skall därvid läggas ränta, beräknad efter två procent om året för det antal taxeringsår som förflutit efter det, då avdraget för avsättningen skett, till och med det, då beloppet taxeras.

text: Ha till investeringsfond avsatta medel icke tagits i anspråk eller endast delvis tagits i anspråk senast under det beskattningsår, för vilket taxering sker under tredje taxeringsåret efter det, då avdrag för avsättningen ägt rum, skola å investeringsfonden kvarstående medel upptagas såsom skattepliktig intäkt av rörelse för nämnda beskattningsår. Visar skattskyldig, att svårigheter föreligga att taga medlen i anspråk inom tid som nu sagts, må riksskattenämnden förlänga denna tid, dock längst till och med det beskattningsår för vilket taxering sker under sjätte taxeringsåret efter det, då avdrag för avsättningen ägt rum. Till avsatta medel, som återföras till beskattning, skall läggas ränta, beräknad enligt i föregående stycke angivna grunder.

text: Mot riksskattenämndens beslut i ärende som avses i

text: andra stycket

text: må talan ej föras.

text: Förordning (1959:169)

text: Har investeringsfond tagits i anspråk i annan ordning än i

text: 4 §

text: sägs eller har den som verkställt fondavsättning trätt i likvidation, skola till fonden avsatta medel återföras till beskattning för det beskattningsår, varunder fonden tagits i anspråk eller beslutet om likvidation fattats.

text: Har aktiebolag eller förening genom fusion uppgått i annat företag, skall investeringsfond hos det förra företaget, därest den icke enligt

text: tredje stycket

text: övertagits av det senare företaget, återföras till beskattning för det beskattningsår, varunder rättens tillstånd till fusionen registrerats.

text: Vid sådan fusion, som i

text: 2 § 4 mom.

text: första stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt avses, må moderbolaget eller den övertagande föreningen i beskattningsavseende övertaga investeringsfond, därest garantiförbindelse avseende dotterbolaget eller den överlåtande föreningen ändras att avse moderbolaget eller den övertagande föreningen. Därvid skall så anses som om fonden avsatts hos moderbolaget eller den övertagande föreningen under det beskattningsår, då avsättningen skett hos dotterbolaget eller den överlåtande föreningen.

text: Har dödsbo fondavsättning enligt denna lag, skall fondmedlen återföras till beskattning senast det beskattningsår, under vilket dödsboet skiftas.

text: Då till investeringsfond avsatta medel återföras till beskattning enligt bestämmelserna i denna paragraf, skall till beloppet läggas ränta, beräknad enligt i

text: 6 § första stycket

text: angivna grunder.

text: Lag (1984:1075).

text: Vid den taxering, då återföring till beskattning sker, må varken nettointäkten eller den till kommunal inkomstskatt uppskattade inkomsten av den förvärvskälla, varom fråga är, upptagas lägre än den till beskattning återförda fondavsättningen jämte ränta därå enligt bestämmelserna i 6 eller

text: 7 §

text: Vid tillämpning av denna lag skola tidigare till investeringsfond enligt denna lag avsatta medel anses ha tagits i anspråk före senare avsättningar.

text: Lag (1984:1075).

text: 10 § har upphävts genom lag (1990:344).

text: 11 § har upphävts genom lag (1990:344).

text: Skattemyndigheten skall upprätta förteckning över investeringsfonder enligt denna lag, därvid för kontrollen erforderliga uppgifter, såsom rörande medgivna fondavsättningar, ianspråktagna eller till beskattning återförda fondmedel och överlämnade garantiförbindelser, skola antecknas.

text: Ha till investeringsfond avsatta medel helt eller delvis tagits i anspråk för sitt ändamål, skall underrättelse härom av skattemyndigheten tillställas den kreditinrättning, som utfärdat garantiförbindelse, varom i

text: 2 § andra stycket

text: stadgas. Har fond allenast delvis tagits i anspråk, skall uppgift tillika lämnas å det garantibelopp, som därefter erfordras.

text: Har skattskyldig tecknat kontrakt om byggande av fartyg, vilket enligt kontraktet skall levereras inom tid, som gäller enligt

text: 6 § andra stycket

text: , och styrker den skattskyldige att han efter den tidpunkt, då försäljning som föranlett fondavsättningen ägt rum, fullgjort förskotts- eller dellikvid i enlighet med kontraktet, äger skattemyndigheten medgiva, att beloppet enligt avlämnad garantiförbindelse nedsättes med högst hälften av den sålunda fullgjorda likviden. Sådant medgivande må icke lämnas med mindre det med hänsyn till den skattskyldiges förhållanden och övriga förliggande omständigheter skäligen kan antagas, att fonden kommer att tagas i anspråk för sitt ändamål. I samband med medgivande som nu sagts skall skattemyndigheten lämna underrättelse härom till den kreditinrättning, som utfärdat garantiförbindelsen, med uppgift tillika å det garantibelopp, som därefter erfordras.

text: Ha till investeringsfond avsatta medel delvis tagits i anspråk för sitt ändamål eller erfordras av annan orsak garantiförbindelse allenast å ett mindre belopp än tidigare, skall, därest garantiförbindelse å detta lägre belopp överlämnas, den ursprungliga förbindelsen återställas till den som överlämnat densamma. Har fondavsättningen i sin helhet tagits i anspråk för sitt ändamål, skall garantiförbindelsen återställas. Har den skattskyldige anskaffat fartyg och motsvarar anskaffningskostnaden -- i förekommande fall efter avdrag för tidigare åtnjutna avdrag för nedskrivning å värdet av rättighet till leverans av fartyget enligt ej fullgjort köpekontrakt -- lägst det å fonden innestående beloppet, må garantiförbindelsen, oaktat fonden ännu icke tagits i anspråk för sitt ändamål, efter skattemyndighetens beprövande återställas. Är anskaffningskostnaden för fartyget lägre än nyss sagts, må förbindelsen återställas, om den skattskyldige till skattemyndigheten överlämnar ny garantiförbindelse, lydande å belopp som motsvarar lägst hälften av vad som beräknas kvarstå å investeringsfonden, sedan denna tagits i anspråk för avskrivning å fartyget.

text: Det åligger skattemyndighet, till vilken garantiförbindelse överlämnats, att tillse att densamma i förekommande fall blir för sitt ändamål utnyttjad. Förbindelsen må dock icke tagas i anspråk för ett större belopp än som motsvarar hälften av till beskattning återförd fondavsättning. När garantiförbindelsen icke längre erfordras, skall densamma återställas.

text: Lag (1990:344).

text: Den, som gjort avsättning till investeringsfond enligt denna lag eller som jämlikt

text: 7 § tredje stycket

text: övertagit sådan fond, är pliktig att vid självdeklaration för det beskattningsår, då avsättningen eller övertagandet ägt rum, och för varje påföljande beskattningsår, intill dess de avsatta eller övertagna medlen avförts ur fonden, foga uppgift enligt av riksskattenämnden fastställt formulär rörande avsättning av medel till fonden samt fondens användning och avveckling ävensom beloppet av enligt

text: 2 § andra stycket

text: lämnad garanti.

text: Lag (1984:1075).

text: 14 § har upphävts genom lag (1986:1308).


rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 9, 11, 13 §§

dcterms:title: Kungörelse (1954:493) angående krigsrätter m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Under beredskapstillstånd och då riket är i krig skall i stället för allmän underrätt krigsrätt vara domstol för samtliga avdelningar vid krigsmakten, vid beredskapstillstånd dock med undantag av depåförband, hemvärnet, örlogsstationer, försvarets gymnasieskola, armens, marinens och flygvapnets utbildningsanstalter, örlogsvarv, fabriker, verkstäder och centrala förråd. Kungörelse (1972:366).

text: Antalet krigsrätter bestämmes av Kungl. Maj:t på förslag av överbefälhavaren.

text: Krigsrätt skall vara inrättad vid de militära staber och vara domstol för de avdelningar som bestämmas av överbefälhavaren eller, efter överbefälhavarens förordnande och i enlighet med dennes anvisningar, av vederbörande armékårchef eller militärbefälhavare.

text: Krigsrätt skall höra under den hovrätt inom vars domkrets, krigsrätten har sin expedition eller, om expeditionen är utom riket, under närmaste hovrätt.

text: Om kriglsdomare

text: Krigsdomare skall under tjänsteutövning vara likställd med regementsbefäl och bära militär tjänstedräkt. Kungörelse (1972:366).

text: Den hovrätt under vilken krigsrätten hör äger på ansökan bevilja krigsdomaren tjänstledighet under viss tid, högst tre månader, eller ock ledighet från visst krigsrättssammanträde eller från vissa till tjänsten hörande göromål.

text: Då hovrättens förordnande icke utan olägenhet kan avvaktas, må den chef, under vilken den stab varest krigsrätten är inrättad omedelbart lyder, i avvaktan på beslut av hovrätten bevilja ledighet.

text: Den som beviljar ledighet skall, om icke vice krigsdomare finnes att tillgå, såsom vikarie förordna lämplig person, som uppfyller de i

text: 4 kap. 1 § rättegångsbalken

text: för lagfaren domare stadgade behörighetsvillkoren.

text: 6 §

text: har upphört gälla genom kungörelse (

text: Om krigsrättsnämndemän

text: Militär krigsrättsnämndeman utses

text: beträffande krigsrätt vid högkvarteret av överbefälhavaren, samt

text: beträffande annan krigsrätt av den chef, under vilken den stab varest krigsrätten är inrättad omedelbart lyder.

text: Civil krigsrättsnämndeman utses av den allmänna underrätten i den ort, där krigsrätten mobiliseras.

text: Under tjänsteutövning skall civil krigsrättsnämndeman bära tjänstetecken eller, om så erfordras militär tjänstedräkt.

text: Om krigsfiskaler

text: Krigsfiskal förordnas av riksåklagaren.

text: Till krigsfiskal må förordnas endast den som uppfyller villkoren i

text: och

text: 53 §§

text: åklagarinstruktionen den 29 oktober 1964 (nr 739) eller 3. övergångsbestämmelserna till instruktionen.

text: Krigsfiskal skall tjänstgöra vid den krigsrätt som tilldelats honom men är skyldig att jämväl tjänstgöra vid annan krigsrätt om han därtill förordnas. Kungörelse (1965:640).

text: Vad riksåklagaren å ämbetets vägnar anbefaller krigsfiskal är denne pliktig att efterkomma.

text: När mål enligt särskilda föreskrifter skall underställas högre rätts prövning, skall krigsfiskal omedelbart anmäla detta till riksåklagaren, om det kan ske. Kungörelsen (1965:640).

text: Under tjänsteutövning skall krigsfiskal vara likställd med kompanibefäl och bära militär tjänstedräkt. Kungörelse (1972:366).

text: Riksåklagaren äger bevilja krigsfiskall ledighet under viss tid eller från visst krigsrättssammanträde eller från annat göromål, som hör till tjänsten.

text: Om riksåklagarens förordnande icke kan avvaktas utan olägenhet, må chef som avses i

text: 5 § andra stycket

text: bevilja ledighet i avvaktan på beslut av riksåklagaren.

text: Den som beviljar ledighet skall förordna behörig person som vikarie. Kungörelse (1965:640).

text: Utöver vad i denna kungörelse stadgas skall för krigsfiskal i tillämpliga delar gälla vad i lag eller författning är föreskrivet om allmän åklagare.


rpubl:andrar: upph. att gälla mellan Sverige och Belgien

rpubl:andrar: upph. att gälla mellan Sverige och Zaire

text: De upphävda kungörelserna gäller dock fortfarande såvitt angår förhållandet mellan Sverige och de båda staterna Burundi och Rwanda för inkomst som förvärvas före den 1 januari 1988 och för förmögenhet som taxeras före år 1989.

dcterms:title: Kungörelse (1954:5) om tillämpning av ett mellan Sverige och Belgien den 1 april 1953 undertecknat avtal för undvikande av dubbelbeskattning och för reglering av vissa andra frågor beträffande skatter å inkomst och förmögenhet


dcterms:title: Riksarkivets Cirkulär (1954:514) angående råd och anvisningar för anordnande av arkivlokaler