text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1971, då lagen (

text: ) om de svenska lapparnas rätt till renbete i Sverige och lagen (

text: ) om renmärken skall upphöra att gälla.

text: Vad i lag eller annan författning betecknas som områden som blivit anvisade till lapparnas uteslutande begagnande skall i stället avse sådan kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition och renbetesfjällen.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 26, 29 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 93 §

rpubl:andrar: ändr. 45 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1986.

text: En ägare av skötesrenar som vid lagens ikraftträdande äger eller brukar jordbruksfastighet inom ett koncessionsområde men som inte är bosatt på fastigheten eller inom området får utan hinder av bestämmelsen i

text: 85 § första stycket 1

text: ha skötesrenar i koncessionshavarens vård intill den tidpunkt som länsstyrelsen bestämmer. Motsvarande gäller när ägare av skötesrenar vid lagens ikraftträdande har fler skötesrenar i koncessionshavares vård än som anges i

text: 88 § andra stycket

text: Lag (1990:1490).

text: Länsstyrelsen får medge renskötselberättigad, som vid lagens ikraftträdande vid sidan av annat huvudsakligt förvärvsarbete biträder koncessionshavare i renskötseln, rätt att såsom medlem i samebyn under en övergångstid ha kvar renar i byn.

text: Lag (1990:1490).

rpubl:andrar: ändr. 85, 86, 88 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 30 §

rpubl:andrar: ändr. 81 §

rpubl:andrar: ändr. 49 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

text: Äldre bestämmelser om renskötselrätt gäller fortfarande i fråga om äktenskap som ingåtts före lagens ikraftträdande.

text: Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 101 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 1996 men tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 99 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997, men skall inte tillämpas i de fall där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 65 a, 99 §§

rpubl:andrar: ändr. 32 §

rpubl:andrar: ändr. 65 a §

rpubl:andrar: ändr. 96 §

rpubl:andrar: ändr. 93, 96 §§

rpubl:andrar: ändr. 74 §

dcterms:identifier: SFS 1971:437 i lydelse enligt SFS 2018:364

dcterms:title: Rennäringslag (1971:437)

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSL

text: Renskötselrätt

text: Den som är av samisk härkomst (

text: same

text: ) får enligt bestämmelserna i denna lag använda mark och vatten till underhåll för sig och sina renar.

text: Rätten enligt

text: första stycket

text: renskötselrätten

text: ) tillkommer den samiska befolkningen och grundas på urminnes hävd.

text: Renskötselrätten får utövas av den som är medlem i sameby.

text: Lag (1993:36).

text: 2 § har upphävts genom lag (1993:36).

text: Renskötselområdet m. m.

text: hela året (året-runt-markerna)

text: den 1 oktober--den 30 april (vinterbetesmarkerna)

text: Renskötsel får bedrivas inom följande områden (

text: renskötselområdet

text: ) i Norrbottens och Västerbottens läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför denna gräns på mark där skogsrenskötsel av ålder bedrivs under våren, sommaren eller hösten och marken antingen tillhör eller vid utgången av juni 1992 tillhörde staten (

text: kronomark

text: ) eller utgör renbetesland, på renbetesfjällen i Jämtlands län, inom de områden i Jämtlands och Dalarnas län som vid utgången av juni 1992 tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete, i övriga delar av lappmarkerna nedanför odlingsgränsen, inom sådana trakter utanför lappmarkerna och renbetesfjällen där renskötsel av ålder bedrivs vissa tider av året.

text: Med

text: renbetesland

text: förstås mark som vid avvittringen förklarats utgöra renbetesland eller av ålder använts som sådant land. Med renbetesfjällen förstås de vid avvittringen för samerna avsatta renbetesfjällen och de områden som sedermera upplåtits till utvidgning av dessa fjäll.

text: Lag (1996:949).

text: Betestid enligt

text: 3 § första stycket 2

text: kan av länsstyrelsen förlängas, om det behövs på grund av ogynnsamma väderleks- eller betesförhållanden eller av annat särskilt skäl.

text: Lag (1990:1490).

text: Om rätt att efter särskilt tillstånd driva renskötsel under hela året inom vissa områden nedanför lappmarksgränsen finns bestämmelser i

text: 89 §§

text: För renskötseln finns samebyar.

text: Mark som anges i

text: 3 § första stycket 1

text: fördelas mellan samebyar i särskilda byområden. Byområde kan omfatta även mark som anges i

text: 3 § första stycket 2.

text: Om särskilda skäl föreligger, kan del av byområde vara gemensam för samebyar.

text: Indelning i byområden görs av Sametinget.

text: Indelningen skall göras så, att områdena blir lämpade för sitt ändamål med hänsyn till betestillgång och övriga omständigheter.

text: De samebyar som kan komma att beröras av ett beslut om ändrad indelning skall ges möjlighet att yttra sig över den föreslagna indelningen. Detsamma gäller fastighetsägare som kan komma att beröras av beslutet.

text: de berörda samebyarna samtycker till ändringen, och

text: sammanträde inte begärs av någon berörd fastighetsägare.

text: Lag (2006:802).

text: Innan Sametinget fattar beslut om ändrad indelning skall sammanträde hållas med berörda samebyar. Berörda fastighetsägare har rätt att närvara vid sammanträdet. Sammanträde behövs dock inte om

text: Med

text: samebys betesområde

text: förstås byområdet och övriga områden som samebyn begagnar för renskötsel.

text: Sameby

text: Ändamål och medlemmar m. m.

text: Sameby har till ändamål att enligt denna lag för medlemmarnas gemensamma bästa ombesörja renskötseln inom byns betesområde.

text: Det åligger sameby särskilt att svara för att renskötseln drives på ekonomiskt bästa sätt och att utföra, underhålla och driva anläggningar som behövs för renskötseln.

text: Sameby får ej driva annan ekonomisk verksamhet än renskötsel.

text: Sameby kan förvärva rättigheter och åtaga sig skyldigheter när registrering skett enligt

text: 39 §

text: Sameby företräder medlemmarna i frågor som rör renskötselrätten eller medlemmarnas gemensamma intressen inom rennäringen i övrigt.

text: same som deltar i renskötseln inom byns betesområde,

text: same som har deltagit i renskötsel inom byns betesområde och haft detta som stadigvarande yrke och inte övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete,

text: den som är make eller hemmavarande barn till medlem som avses under 1 eller 2 eller som är efterlevande make eller underårigt barn till avliden sådan medlem.

text: Lag (1993:36).

text: Medlem i sameby är

text: En sameby får som medlem anta annan same än som anges i

text: 11 §

text: , om denne avser att med egna renar driva renskötsel inom byns betesområde.

text: Om sökanden vägras inträde som medlem, får Sametinget medge sökanden inträde, om det finns särskilda skäl.

text: Lag (2006:802).

text: Med

text: renskötande medlem i sameby

text: förstås medlem som själv eller genom sitt husfolk driver renskötsel med egna renar inom byns betesområde.

text: Renar som tillhör renskötande medlems husfolk anses i denna lag tillhöra den renskötande medlemmen.

text: En renskötande medlems dödsbo får under tre år från dödsfallet fortsätta den renskötsel som bedrivits av medlemmen. Är en dödsbodelägare under 18 år, räknas tiden från det dödsbodelägaren fyller 18 år. Kravet i

text: 1 § tredje stycket

text: om medlemskap i sameby gäller inte för rätt till renskötsel som avses här.

text: Lag (2006:802).

text: Renskötselrättens utövande

text: Sameby får för medlemmarnas gemensamma behov använda byns betesområde för renbete.

text: Länsstyrelsen bestämmer det högsta antal renar som får hållas på bete inom byns betesområde. Hänsyn skall därvid tas till andra intressen.

text: Om det behövs för att bevara renbetet eller annars främja renskötseln, kan länsstyrelsen förordna om inskränkning i betesrätten.

text: Om samebyn bryter mot ett beslut enligt andra eller

text: tredje stycket

text: får länsstyrelsen vid vite förelägga byn att följa beslutet. Har samebyn med stöd av

text: 35 § första stycket

text: bestämt hur många renar en medlem högst får inneha, får ett föreläggande att minska antalet renar även riktas mot en medlem som inte följer samebyns beslut.

text: Lag (1993:36).

text: Sameby får inom byns betesområde utföra arbetshage eller annat stängsel för renarna, renslakteri eller annan anläggning som behövs för renskötseln.

text: Sameby eller medlem i byn får på utmark inom byns betesområde uppföra renvaktarstuga, kåta, förvaringsbod eller annan mindre byggnad som behövs för renskötseln.

text: Är anläggning som anges i

text: första stycket

text: avsedd för stadigvarande bruk, skall den förläggas till plats som anvisas av markens ägare. Detsamma gäller i fråga om byggnad som anges i

text: andra stycket

text: , om den skall uppföras för stadigvarande bruk nedanför odlingsgränsen eller utanför renbetesfjällen på mark som varken är sådan kronomark som står eller vid utgången av juni 1992 stod under statens omedelbara disposition eller mark som vid avvittring utlagts till allmänningsskog.

text: Vill sameby eller, om byggnad skall uppföras av medlem i byn, denne icke godtaga anvisad plats, bestämmer länsstyrelsen platsen.

text: Lag (1992:785).

text: Om det behövs virke till en anläggning eller en byggnad som avses i

text: 16 § första

text: eller

text: andra stycket

text: , får skog avverkas på de delar av betesområdet som hör till lappmarkerna, renbetesfjällen eller de områden i Jämtlands och Dalarnas län som vid utgången av juni 1992 tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete. Inom samma delar av betesområdet får medlemmar i samebyn för eget behov ta bränsle och slöjdvirke.

text: Länsstyrelserna i Västerbottens och Norrbottens län får ge en i länet bosatt same som inte är medlem i någon sameby tillstånd att inom länet ta slöjdvirke för eget behov på mark inom lappmarkerna som tillhör eller vid utgången av juni 1992 tillhörde staten. Länsstyrelsen i Jämtlands län får ge en i detta län eller i Dalarnas län bosatt same som inte är medlem i någon sameby sådant tillstånd på renbetesfjällen och inom de områden i Jämtlands och Dalarnas län som vid utgången av juni 1992 tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete. Tillstånd får bara ges samer som i en inte oväsentlig utsträckning ägnar sig åt sameslöjd. Tillståndet får återkallas när förutsättningar för tillståndet inte längre föreligger.

text: Växande barrträd får avverkas endast efter anvisning av markens ägare eller brukare, om denne inte medger något annat.

text: På sådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hör till en samebys betesområde får byn eller medlemmar i byn för det ändamål som anges i

text: första stycket

text: ta endast torra träd, vindfällen, skogsavfall, tall- och grantjur eller, för tillfälligt behov, lövträd som växer på utmark.

text: Lag (1996:949).

text: Medlem i sameby har rätt att inom byns betesområde på kronomark som står eller vid utgången av juni 1992 stod under statens omedelbara disposition eller mark som vid avvittring utlagts till allmänningsskog taga virke till uppförande eller ombyggnad av familjebostad. Avverkning får ske endast efter anvisning av markägare.

text: Lag (1992:785).

text: Medlem i sameby som tillfälligt uppehåller sig inom annan bys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel får där taga bränsle för eget behov.

text: Om det är oundgängligen nödvändigt för att skaffa foder till renarna, får sameby fälla lavbevuxna träd, i första hand torra eller oväxtliga träd, inom byns betesområde. Sådan avverkning skall om möjligt ske efter anvisning av markens ägare eller brukare.

text: För skog som avverkas på kronomark som står eller vid utgången av juni 1992 stod under statens omedelbara disposition eller mark som vid avvittring utlagts till allmänningsskog behöver ersättning ej lämnas. Detsamma gäller växande lövträd som eljest tages inom lappmarkerna, på renbetesfjällen samt inom de områden i Jämtlands och Dalarnas län som vid utgången av juni 1992 tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete.

text: I andra fall än som avses i

text: första stycket

text: skall ersättning lämnas för rotvärdet av växande träd som tages. Kan överenskommelse ej uppnås om ersättningen, utser länsstyrelsen på begäran av part någon att söka förlika parterna.

text: Lag (1996:949).

text: Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan för viss tid förbjuda avverkning enligt 17 eller

text: 18 §

text: av växande tall, gran eller björk, om det behövs för att bevara skogen eller för skogens återväxt.

text: Sameby har rätt att flytta byns renar mellan skilda delar av byns betesområde.

text: Flyttningsvägs sträckning fastställes av länsstyrelsen, om sameby begär det eller fråga om sträckningen eljest uppkommer.

text: Föreligger särskilda skäl för ändring av fastställd eller eljest gällande flyttningsväg och kan ändringen ske utan väsentlig olägenhet för renskötseln, kan länsstyrelsen förordna om ändring av vägens sträckning.

text: Lag (1990:1490).

text: En medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där.

text: Det som sägs i

text: första stycket

text: gäller även då en medlem i sameby tillfälligt uppehåller sig inom en annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. I sådant fall får dock medlemmen jaga och fiska endast för sitt uppehälle.

text: Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djur bedrivas på sådan mark som anges i

text: första stycket

text: inom en annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer tillåter det.

text: Inom de områden i Jämtlands och Dalarnas län som vid utgången av juni 1992 tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får en medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer tillåter det.

text: Lag (2006:802).

text: Renskötselrättens upphörande i vissa fall m. m.

text: Regeringen kan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, när området behövs för ändamål som avses i

text: 2 kap.

text: expropriationslagen (1972:719)

text: Upphävande kan begränsas till att avse viss tid eller vissa i renskötselrätten ingående befogenheter.

text: Lag (1993:36).

text: Meddelas förordnande enligt

text: 26 §

text: , kan regeringen föreskriva åtgärder för att motverka skada eller olägenhet för renskötseln.

text: Medför upphävande av renskötselrätt skada eller olägenhet för renskötseln eller för sådan rätt till jakt eller fiske som avses i

text: 25 §

text: , utgår ersättning därför.

text: Ersättning för skada eller olägenhet som ej drabbar bestämd person tillfaller till hälften sameby som beröres av upphävandet och till hälften samefonden, om ej särskilda skäl föreligger.

text: I fråga om upphävande av renskötselrätt och ersättning med anledning därav gäller, utöver bestämmelserna i

text: 28 §§

text: , i tillämpliga delar bestämmelserna i

text: expropriationslagen (1972:719)

text: om expropriation av särskild rätt till fastighet.

text: I fråga om ett förordnande om upphävande av renskötselrätt som regeringen har meddelat före den 1 augusti 2010, ska hänvisningen till

text: expropriationslagen

text: i

text: första stycket

text: avse den lagens lydelse vid utgången av juli 2010.

text: Lag (2010:817).

text: Den som inom året-runt-markerna äger eller brukar mark där renskötsel bedrivs får inte vid användningen av marken vidta åtgärder som medför avsevärd olägenhet för renskötseln i annan mån än som följer av förordnande enligt

text: 26 §

text: Första stycket hindrar inte att mark används i enlighet med en detaljplan eller för företag vars tillåtlighet skall prövas i särskild ordning.

text: Lag (1993:36).

text: Upplåtelse av mark och vatten m. m.

text: Sameby eller medlem i sameby får ej upplåta rättighet som ingår i renskötselrätten.

text: Sameby får dock åt den som har varit medlem i byn upplåta rätt att utan avgift till sitt husbehov jaga eller fiska på byns område enligt

text: 25 §

text: På sådan kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition och på renbetesfjällen får nyttjanderätt upplåtas endast om upplåtelsen kan ske utan avsevärd olägenhet för renskötseln.

text: Avser upplåtelsen rätt till jakt eller fiske, krävs dessutom att upplåtelsen är förenlig med god viltvård eller fiskevård och kan ske utan besvärande intrång i rätten till jakt eller fiske enligt

text: 25 §

text: . Upplåtelse av hela fisket i visst vatten får ske endast om samebyn medger det.

text: Lag (2000:595).

text: Fråga om upplåtelse enligt

text: 32 §

text: prövas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

text: Upplåtelse enligt

text: 32 §

text: , som ej avser tillgodogörande av naturtillgångar eller skogsavverkning, skall ske mot avgift, om ej särskilda skäl föreligger för avgiftsfrihet. Avgiften fördelas mellan Samefonden och sameby som beröres av upplåtelsen enligt bestämmelser som meddelas av regeringen.

text: Avser upplåtelsen tillgodogörande av naturtillgångar, skall staten utge ersättning för den skada eller olägenhet för renskötseln som upplåtelsen medför. I fråga om fördelning av ersättning som ej utgår till bestämd person äger

text: 28 § andra stycket

text: motsvarande tillämpning.

text: Samebys förvaltning m. m.

text: Allmänna bestämmelser

text: Om det behövs med hänsyn till vad som bestämts om högsta renantalet enligt

text: 15 § andra stycket

text: eller om det behövs för att främja renskötseln, kan sameby bestämma hur många renar medlem högst får inneha eller besluta om andra villkor för innehavet.

text: Sameby får undanta visst område från medlemmarnas begagnande för jakt eller fiske, om det behövs av hänsyn till jakt- eller fiskevården eller av andra särskilda skäl.

text: Beslut enligt första eller

text: andra stycket

text: får inte ges sådant innehåll att renskötande medlems fortsatta verksamhet omöjliggörs eller väsentligt försvåras.

text: Lag (1993:36).

text: Om sameby medger det, får inom byns betesområde hållas renar som tillhör annan än renskötande medlem i byn (

text: skötesrenar

text: ). Fråga om sådant medgivande avgöres efter samråd med länsstyrelsen.

text: Skötseln av skötesrenar handhas av samebyn.

text: Lag (1990:1490).

text: Sameby får endast om medlem medger det låta slakta dennes renar eller försälja vid slakt utvunna produkter.

text: Renmärkning ombesörjes av samebyn, om ej byn beslutar annat. Renägare får dock efter anmälan till byns styrelse själv märka sina renar.

text: Stadgar

text: Sameby skall antaga stadgar för byn.

text: samebyns benämning,

text: den ort inom byns betesområde, där byns styrelse skall ha sitt säte,

text: antalet styrelseledamöter och revisorer, tiden för deras uppdrag och, om suppleanter skall finnas, motsvarande uppgifter beträffande dem,

text: samebyns räkenskapsår,

text: hur ofta ordinarie bystämma skall hållas och tiden för sådan stämma,

text: hur kallelse till bystämma skall ske och andra meddelanden till medlemmarna skall tillställas dem och när föreskrivna kallelseåtgärder senast skall vidtagas,

text: tid för betalning av debiterad förskottslikvid,

text: tid för betalning av belopp som enligt

text: 44 §

text: kommer samebyn eller renskötande medlem till godo,

text: vilka fonder byn skall ha, deras ändamål och hur avsättning till dem skall ske,

text: de närmare föreskrifter om renskötseln som behövs.

text: Stadgarna skall ange

text: Samebyar och deras stadgar registreras hos Sametinget. Innan stadgarna registrerats är de inte giltiga.

text: Sametinget prövar att stadgarna tillkommit i föreskriven ordning och att de inte innehåller något som strider mot lag eller författning.

text: Första och

text: andra styckena

text: gäller även vid ändring av stadgarna.

text: Lag (2006:802).

text: Ekonomiska förhållanden

text: Kostnaderna för renskötseln fördelas mellan de renskötande medlemmarna efter reninnehavet.

text: Om samebyn beslutar det, får kostnad som ej avser alla renarna fördelas mellan ägarna till de renar på vilka kostnaden belöper i förhållande till innehavet av dessa renar. Sådant beslut får ej avse kostnad som uppkommit före beslutet.

text: En renskötande medlem som lämnar renskötseln svarar inte för kostnader som avser tiden därefter. Motsvarande gäller en ny renskötande medlem för tiden före det att medlemmen börjar driva renskötsel

text: Lag (2006:802).

text: De renskötande medlemmarna skall förskottera de medel som behövs för renskötseln.

text: Styrelsen utdebiterar sådana medel på grundval av debiteringslängd. Utdebiteringen görs efter vad som är skäligt med hänsyn till en medlems reninnehav och omfattningen av det arbete som medlemmen och medlemmens husfolk kan antas komma att utföra för byn under räkenskapsåret.

text: I debiteringslängden skall det anges vilket belopp som utdebiteras, vad som avser varje renskötande medlem och när betalning skall ske.

text: Lag (2006:802).

text: Om tillgängliga medel ej förslår till betalning av klar och förfallen skuld för vilken samebyn svarar, skall styrelsen ofördröjligen utdebitera förskott enligt

text: 42 §

text: Försummar styrelsen vad som åligger den enligt

text: första stycket

text: , är ledamöterna solidariskt ansvariga för skulden. Är försummelsen uppenbar, skall länsstyrelsen på borgenärens yrkande förordna syssloman att debitera och uttaga erforderligt belopp. Syssloman har rätt att av samebyn uppbära arvode, som bestämmes av länsstyrelsen.

text: En samebys kostnader för renskötseln fördelas slutligt mellan de renskötande medlemmarna för varje räkenskapsår. Vid kostnadsfördelningen bestäms de belopp som varje renskötande medlem för räkenskapsåret skall betala till byn eller ta emot av byn.

text: Slutlig kostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen skall upprätta enligt

text: 53 § tredje stycket

text: . Kostnaderna fördelas enligt vad som anges i

text: och

text: 41 §§

text: . Vid fördelningen tillgodoräknas en renskötande medlem det betalade förskottet och värdet av det arbete som medlemmen och medlemmens husfolk utfört för byn. Samebyn bestämmer i förväg värdet för dag eller timme av sådant arbete.

text: Lag (2006:802).

text: Kan förskotts- eller slutlikvid som påförts en renskötande medlem enligt 42-

text: 44 §

text: inte tas ut hos medlemmen, fördelas bristen mellan övriga renskötande medlemmar i förhållande till deras inbördes skyldighet att svara för likviden. Bristen utdebiteras genom debiteringslängd enligt

text: 42 §

text: . I den mån sådan likvid senare betalas in, skall det inbetalade beloppet tillgodoräknas dem som täckt bristen i förhållande till vad de betalat.

text: Likvid som har debiterats och förfallit till betalning får tas ut enligt bestämmelserna i

text: utsökningsbalken

text: om fordran, för vilken betalningsskyldighet ålagts genom lagakraftvunnen dom, om inte annat beslutas i samband med överklagande.

text: Lag (2006:802).

text: Sameby får ej upptaga lån som skall återbetalas senare än under nästkommande räkenskapsår, om ej amorteringsplan för lånets återbetalning har antagits av bystämma. Lånetiden får uppgå till högst tio år eller den längre tid för vilken statlig kreditgaranti för lånet kan ha beviljats.

text: Beslut om upptagande av lån enligt

text: första stycket

text: är giltigt endast om det på bystämma biträdes av minst två tredjedelar av det på stämman av renskötande medlemmar företrädda röstetalet och av flertalet sådana medlemmar i byn.

text: Ersättning som tillfaller sameby enligt 28 eller

text: 34 §

text: eller eljest med anledning av intrång i renskötselrätten skall användas för att täcka byns utgifter under räkenskapsåret eller fonderas.

text: Styrelse

text: För sameby skall finnas styrelse.

text: Styrelsen skall i överensstämmelse med medlemmarnas beslut, i den mån dessa ej strider mot lag eller samebyns stadgar, leda renskötseln inom byns betesområde, ombesörja de gemensamma arbeten som behövs för byn, tillse att medlemmarnas gemensamma intressen tillvaratages utan att någon medlem missgynnas, uttaga de medel som renskötande medlem är skyldig att erlägga och i övrigt handha byns angelägenheter.

text: Styrelsen företräder samebyn mot tredje man och för byns talan inför domstol och andra myndigheter.

text: Styrelsen består av ordförande och ytterligare en eller flera ledamöter som utses på bystämma. En styrelseledamot får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: En styrelseledamot får skiljas från sitt uppdrag före utgången av den tid för vilken ledamoten blivit utsedd.

text: Val av styrelse eller ändring i dess sammansättning skall anmälas till Sametinget.

text: Lag (2006:802).

text: Om styrelse saknas, får Sametinget på yrkande av någon vars rätt är beroende av att behörig styrelse finns förordna syssloman att ha hand om byns angelägenheter och företräda byn såsom styrelse. En syssloman har rätt att av byn få arvode som bestäms av Sametinget.

text: Lag (2006:802).

text: Samebyns styrelse sammanträder så ofta det behövs. Som styrelsens beslut gäller den mening som mer än hälften av de närvarande röstar för. Vid lika röstetal gäller den mening som stöds av ordföranden.

text: En styrelseledamot får inte ta befattning med angelägenheter där ledamoten har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns.

text: Lag (2006:802).

text: Styrelsen får uppdra åt en särskild arbetsledare att under styrelsens inseende leda renskötseln.

text: Styrelsen får uppdra åt en särskild person att företräda samebyn, om inte annat beslutats. Ett sådant uppdrag och återkallelse av det skall anmälas till Sametinget.

text: Lag (2006:802).

text: För varje räkenskapsår skall styrelsen i förvaltningsberättelse redovisa sin förvaltning. I förvaltningsberättelsen redogöres för verksamheten under räkenskapsåret och för byns ekonomiska ställning.

text: ägarna till de renar som under året hållits på byns betesområde och antalet renar för varje ägare,

text: årets utgifter för arbetskraft i renskötseln,

text: vad under året utbetalats i anledning av skador genom renar och vad i detta hänseende vid årets slut återstod att utkräva av annan sameby,

text: under året gjorda investeringar och sättet för deras finansiering,

text: samebyns övriga kostnader under året,

text: vilka belopp som under året influtit till och utbetalats från byns fonder,

text: under året inträffade ändringar i byns upplåning,

text: storleken av de förskott som utdebiterats enligt 42 eller

text: 43 §

text: samebyns övriga inkomster under året,

text: vilket belopp envar renskötande medlem påförts i bidrag till byns utgifter under året.

text: I berättelsen skall särskilt uppges

text: I berättelsen skall vidare ingå avräkning som för varje renskötande medlem utvisar det saldo för redovisningsåret som kommer samebyn eller medlemmen till godo.

text: Minst en månad före den första ordinarie bystämman efter räkenskapsårets utgång skall styrelsen lämna förvaltningsberättelsen till revisor. Berättelsen skall vara underskriven av styrelsens samtliga ledamöter.

text: Revision

text: Styrelsens förvaltning och räkenskaper skall årligen granskas av en eller flera revisorer. Revisor utses på bystämma.

text: Medlem, som hos styrelsen påkallar granskning av samebyns böcker, räkenskaper eller andra handlingar, har rätt att få del av dessa på lämpligt sätt.

text: Revisor skall avge en berättelse, som skall innehålla en redogörelse för resultatet av granskningen och ett uttalande om huruvida anmärkning framställs eller inte i fråga om räkenskapernas förande eller förvaltningen i övrigt. Framställs anmärkning, skall anledningen till den anges i berättelsen. Revisionsberättelsen skall även innehålla ett särskilt uttalande i frågan om ansvarsfrihet för styrelsen.

text: Lag (2006:802).

text: Revisionsberättelse skall lämnas till styrelsen senast två veckor före första ordinarie bystämman efter räkenskapsårets utgång.

text: Bystämma m. m.

text: En medlems rätt att delta i handhavandet av samebyns angelägenheter utövas på bystämman.

text: En medlem som inte i rätt tid fullgjort sin betalningsskyldighet enligt denna lag gentemot byn får delta i förhandlingarna men har inte rösträtt innan skyldigheten fullgjorts.

text: En medlem eller annan får inte, själv eller genom ombud eller som ombud för annan, delta i behandling av frågor där han eller hon har ett väsentligt intresse som strider mot samebyns.

text: Lag (2006:802).

text: att varje myndig medlem har en röst i frågor som rör utseende av ordförande på bystämman eller av revisor, beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift i stadgarna som avses i

text: 38 § andra stycket

text: att rösträtt i övriga frågor tillkommer endast renskötande medlem, som har en röst för varje påbörjat hundratal renar som medlemmen innehar enligt gällande renlängd, dock inte för fler renar än som samebyn bestämt för medlemmen enligt

text: 35 §

text: att medlems rösträtt kan utövas genom annan medlem såsom ombud,

text: att ingen får för egen eller annans del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämman företrädda röstetalet,

text: att den mening som fått det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut,

text: att vid lika röstetal val avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som stöds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stämmans ordförande,

text: att beslut om ändring av stadgarna inte är giltigt, om det inte stöds av minst två tredjedelar av det röstetal som företräds av renskötande medlemmar på stämman och dessutom, när det gäller föreskrift som avses i

text: 38 § andra stycket

text: , av mer än hälften av byns myndiga medlemmar.

text: Lag (2006:802).

text: I fråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om inte annat följer av särskild bestämmelse i denna lag

text: Bystämma öppnas av den som styrelsen utser. Därefter utses ordförande.

text: Ordföranden skall upprätta och till godkännande av stämman framlägga en förteckning över närvarande medlemmar och ombud med uppgift om den rösträtt som tillkommer envar av dem. Sedan förteckningen enhälligt eller efter omröstning, företagen bland de renskötande medlemmarna på grundval av förteckningen, blivit godkänd med eller utan ändring, gäller den som röstlängd vid stämman.

text: Över beslut som fattas på stämman skall genom styrelsens försorg föras protokoll, som skall hållas tillgängligt för medlemmarna senast två veckor efter stämman.

text: Förvaltningsberättelse och revisionsberättelse för det senaste räkenskapsåret skall framläggas på första ordinarie bystämman efter räkenskapsårets utgång. På stämman skall avgöras fråga om godkännande av styrelsens förslag till fördelning av kostnaderna för byns renskötsel och om beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen.

text: Förvaltningsberättelsen och revisionsberättelsen skall under minst tio dagar före stämman hållas tillgängliga för medlemmarna.

text: Byns medlemmar kallas till ordinarie bystämma av styrelsen.

text: Styrelsen får kalla medlemmarna till extra bystämma.

text: Revisor får begära att styrelsen skall kalla till extra bystämma, om revisorns granskning ger anledning till det.

text: Om minst en femtedel av samtliga myndiga medlemmar eller det mindre antal som kan vara bestämt i stadgarna skriftligen begär det, skall styrelsen kalla till extra stämma.

text: Om det inte finns någon styrelse eller styrelsen underlåter att i föreskriven ordning kalla medlemmarna till ordinarie eller extra stämma, skall Sametinget på anmälan av röstberättigad medlem eller revisor ofördröjligen utlysa stämma.

text: Lag (2006:802).

text: I kallelse till bystämma skall anges tid och plats för stämman och de ärenden som skall förekomma på stämman.

text: I fråga om skyldighet för styrelseledamot eller annan som ägt företräda samebyn eller för revisor eller medlem att ersätta skada som vållats byn, medlem eller tredje man och i fråga om talan om sådan ersättning tillämpas vad som för motsvarande fall är föreskrivet i fråga om ekonomisk förening.

text: Renarnas skötsel m. m.

text: Vid renskötselns utövande skall hänsyn tas till andra intressen.

text: Renarna skall såvitt möjligt hindras från att komma utanför samebyns betesområde eller att annars vålla skada eller olägenhet.

text: Flyttning av renarna skall ske i samlade flockar. Väg skall tas där minsta skada vållas. Vid flyttning skall tillses att renar inte lämnas kvar på område där renskötsel inte är tillåten.

text: Flyttning som äger rum utanför samebys betesområde skall ske utan onödig tidsutdräkt.

text: Lag (1993:36).

text: Rennäringen skall bedrivas med bevarande av naturbetesmarkernas långsiktiga produktionsförmåga så att dessa ger en uthålligt god avkastning samtidigt som den biologiska mångfalden behålls.

text: Bestämmelser om att tillstånd krävs för vissa verksamheter och åtgärder finns i

text: 7 kap.

text: 28 a

text: 29 b §§

text: miljöbalken

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter som i övrigt behövs om den hänsyn som vid renskötsel skall tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Föreskrifterna får dock inte vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras.

text: Länsstyrelsen får meddela de förelägganden eller förbud som behövs för att föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: tredje stycket

text: skall efterlevas.

text: Föreläggande eller förbud får meddelas först sedan det har visat sig att länsstyrelsens råd inte har följts. I brådskande fall eller när det annars finns särskilda skäl, får länsstyrelsen dock omedelbart meddela förelägganden eller förbud.

text: I beslut om föreläggande eller förbud får länsstyrelsen sätta ut vite.

text: Lag (2001:439).

text: Räkning av samebys renar skall ske årligen vid ungefär samma tidpunkt. Om sameby begär det, kan länsstyrelsen medge att räkningen får ske med större tidsmellanrum.

text: Länsstyrelsen kan på begäran av renskötande medlem besluta om extra renräkning, om denne gör sannolikt att resultatet av räkning enligt

text: första stycket

text: är oriktigt och kostnaderna för den extra renräkningen inte är oskäliga i förhållande till den betydelse det kan ha för medlemmen att rättelse kommer till stånd.

text: Länsstyrelsen får vid vite förelägga sameby att genomföra sådan räkning av byns renar som avses i första eller

text: andra stycket

text: Lag (1993:36).

text: En sameby skall underrätta länsstyrelsen om tid och plats för byns renräkning. Länsstyrelsen kan utse någon att närvara vid renräkningen. Finns anledning anta att samebyn inte följt meddelade föreskrifter, kan länsstyrelsen besluta om kompletterande renräkning.

text: Den som av länsstyrelsen förordnats att närvara vid renräkningen har rätt att få tillträde till områden och anläggningar där renar hålls samt rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för att fullgöra uppdraget.

text: Lag (1993:36).

text: Kostnaden för renräkning enligt

text: 66 § första stycket

text: är en gemensam utgift för samebyn.

text: Kostnaden för extra renräkning fördelas mellan den som begärt räkningen och samebyn efter vad länsstyrelsen finner skäligt.

text: Lag (1990:1490).

text: På grundval av renräkning enligt

text: 66 § första stycket

text: skall renlängd upprättas. Fel i längden som påvisats vid extra renräkning skall genast rättas.

text: I renlängden skall tas upp ägarna till de renar som hålls på byns betesområde, det räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om beslut meddelats om reninnehavet enligt

text: 35 §

text: , förhållande som är av betydelse för kontroll av att beslutet följts.

text: Bystämman fastställer renlängden och beslutar om rättelse däri.

text: Regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, får meddela närmare föreskrifter om användningen av renlängd som underlag för ett företagsregister och om skyldighet att lämna renlängden och andra uppgifter om renskötseln till den myndighet som för registret.

text: Länsstyrelsen får vid vite förelägga sameby att upprätta och fastställa renlängd samt att överlämna kopia av längden till myndighet som avses i

text: fjärde stycket

text: Lag (1993:36).

text: När renägares rättigheter eller skyldigheter enligt denna lag beror på antalet renar, har gällande renlängd vitsord, om det ej visas att ägarens reninnehav förändrats väsentligt sedan renlängden upprättades.

text: Har främmande renar kommit in på samebys betesområde, skall de skiljas ut så snart det kan ske. Underrättelse om tid och plats för skiljningen skall i god tid dessförinnan lämnas till sameby till vilken renarna kan antagas höra. Sådan sameby är skyldig att avdela den arbetspersonal som behövs för skiljningen och för att återföra renarna.

text: Uteblir sameby som underrättats om skiljning och kan renarna ej återföras utan väsentlig olägenhet, får den by som ombesörjer skiljningen låta slakta renarna och försälja dem för ägarnas räkning.

text: Om ej annat avtalats, är den by till vilken renarna hör skyldig att utge ersättning för kostnaden för renarnas omhändertagande samt återförande eller slakt och försäljning.

text: Uppehåller sig renar utanför renskötselområdet eller på mark inom detta område under tid då renskötsel inte får bedrivas där, kan länsstyrelsen på framställning av den som därigenom lider skada eller olägenhet av någon betydelse vid vite förelägga samebyn att föra bort renarna.

text: Vitesföreläggande enligt

text: första stycket

text: får meddelas endast om samebyn underlåter att inom skälig tid efter anmaning ta hand om renarna.

text: Lag (1993:36).

text: Är renskötseln inom en samebys betesområde bristfällig, skall länsstyrelsen på begäran av en medlem i byn eller någon annan vars rätt är beroende därav söka träffa överenskommelse med byn om rättelse inom viss tid.

text: Kan överenskommelse inte träffas eller vidtas inte rättelse, kan länsstyrelsen förordna syssloman att ta hand om renskötseln i byn och förvalta byns övriga ekonomiska angelägenheter.

text: Sysslomannen har rätt att av byn erhålla arvode som bestäms av länsstyrelsen.

text: Lag (1990:1490).

text: Renmärken och renmärkesregister

text: En ren som förs på bete enligt denna lag skall vara märkt i öronen med ett renmärke som registrerats för ägaren i ett för landet centralt register, om inte annat följer av 79-

text: 82 §

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om märkning av ren och om renmärkens utformning.

text: Registrerade märken får användas för att märka renar bara vid renskötsel som bedrivs inom den sameby som anges i beslutet om registrering.

text: Lag (2006:802).

text: Ärenden om registrering av renmärke prövas av Sametinget.

text: Sametinget är personuppgiftsansvarigt för behandlingen av personuppgifter i renmärkesregistret.

text: Registret får användas för att fastställa vem som är ägare till en ren. Registret ska innehålla uppgifter om ett renmärkes utseende, den sameby där märket får användas samt märkesinnehavarens namn, person- eller organisationsnummer och adress.

text: Bestämmelserna i andra och

text: tredje styckena

text: kompletterar

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv

text: (allmän dataskyddsförordning).

text: Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (

text: ) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen.

text: Lag (2018:364).

text: Renmärke får ej registreras för annan renägare än den som är medlem i den sameby ansökningen avser eller som har rätt att ha skötesrenar där.

text: Renmärke får registreras för sameby.

text: Renägare får ej ha mer än ett märke registrerat.

text: Renmärke av gemensam grundtyp för viss släkt eller släktgren (

text: släktmärke

text: ) får ej utan särskilda skäl registreras för någon som ej tillhör släkten eller släktgrenen.

text: tydligt skiljer sig från annat giltigt märke som får användas på renar med vilka sökandens renar kan sammanblandas,

text: har en form som såvitt möjligt skyddar mot olovlig ommärkning.

text: Renmärke får registreras endast om det

text: Utan hinder av

text: första stycket 2

text: får släktmärke registreras med samtycke av sådan innehavare av äldre märke av samma grundtyp som kan ha olägenhet av registreringen.

text: Den som genom avtal eller på annat sätt förvärvat rätt till annans registrerade renmärke får inte använda märket vid renmärkning förrän det registrerats för hans eller hennes räkning.

text: Lag (2006:802).

text: om märkeshavaren anmäler att märket inte längre kommer att användas vid renmärkning,

text: om märket under tio år inte har använts vid renmärkning, eller

text: om märkeshavaren eller märkeshavarens dödsbo inte längre har rätt att ha renar i sameby.

text: Sametinget skall avregistrera ett registrerat renmärke

text: Avregistreras ett märke efter anmälan enligt

text: första stycket 1

text: , får det behållas på redan märkt ren under tio år från dagen för avregistreringen.

text: Lag (2006:802).

text: Är två eller flera registrerade renmärken helt lika eller så lika att de lätt kan förväxlas eller genom ändring komma att överensstämma med varandra, får Sametinget på ansökan av en sameby eller en märkeshavare för vilken likheten medför olägenhet besluta att något eller några av märkena skall avregistreras eller ändras.

text: Avregistreras eller ändras ett märke, får det behållas oförändrat på redan märkta renar under tid som Sametinget bestämmer.

text: Första och

text: andra styckena

text: tillämpas även på ett avregistrerat märke som får behållas på ren enligt

text: 79 § andra stycket

text: och på avbrottsmärke enligt

text: 81 §

text: . I stället för avregistrering skall dock förkortning av märkets giltighetstid föreskrivas.

text: Lag (2006:802).

text: Byter märkt ren ägare, får ommärkning till den nye ägarens märke ske endast om styrelsen i den sameby där ommärkningen skall äga rum medger det. Lämnas ej sådant medgivande, kan renens märke förses med avbrott för att skilja renen från andra renar med samma märke. För avbrottsmärkning fordras medgivande av styrelsen för den sameby där renen i fortsättningen skall hållas.

text: För ommärkning eller avbrottsmärkning av ren som förvärvats på annan grund än bodelning, arv eller testamente fordras dessutom överlåtarens samtycke.

text: Ommärkning eller avbrottsmärkning får ske endast i närvaro av den som samebyns styrelse utser eller inför två vittnen.

text: Avbrottsmärke får behållas på ren högst tio år efter det styrelsens medgivande gavs.

text: Lag (1987:804).

text: Dödsbo efter avliden renägare får begagna det renmärke som registrerats för den avlidne.

text: Har uppphävts genom lag (2006:802).

text: Om en omärkt ren anträffas inom en samebys betesområde och det inte framgår vem som är ägare, tillfaller renen samebyn.

text: Om en ren med ett förfalskat, förstört eller okänt märke eller med ett märke som inte är rätt utformat anträffas inom betesområdet, skall renen tas om hand av samebyn. Den som inom två år från omhändertagandet styrker sig vara ägare till renen har rätt att av byn få ut renen eller ersättning för dess slaktvärde med avdrag för byns kostnader för renen.

text: Lag (2006:802).

text: Koncessionsrenskötsel

text: den som äger eller brukar en jordbruksfastighet, som helt eller delvis är belägen inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får bedrivas, om ägaren eller brukaren är bosatt på fastigheten eller inom området,

text: den som tidigare har haft koncession inom området, om denne är bosatt inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får bedrivas och inte har övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete,

text: efterlevande make eller efterlevande underårigt barn till koncessionshavare eller till sådan under 2 angiven tidigare koncessionshavare som vid tidpunkten för dödsfallet ägde skötesrenar, om den efterlevande är bosatt inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får bedrivas.

text: Den som är same kan få tillstånd (

text: koncession

text: ) att driva renskötsel i Norrbottens län nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålder förekommer under hela året. Koncession innefattar rätt för koncessionshavaren att driva renskötseln även med skötesrenar som tillhör

text: Koncession får lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till övervägande nytta för orten och endast om den som söker koncession kan antas komma att driva renskötseln på ett ändamålsenligt sätt.

text: Koncession meddelas för viss tid, högst tio år.

text: Lag (2006:802).

text: För renskötseln inom koncessionsområde skall det finnas sameby. Medlem i sådan sameby är koncessionshavare, dennes make och hemmavarande barn, annan same som biträder koncessionshavare i renskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare av skötesrenar inom koncessionsområdet.

text: En ägare av skötesrenar anses som renskötande medlem.

text: Varje koncessionshavare har i frågor som avses i

text: 59 § 2

text: en röst för varje påbörjat tjugotal renar som koncessionshavaren innehar enligt gällande renlängd. Antalet röster får dock inte beräknas efter fler renar än det antal som länsstyrelsen bestämt enligt

text: 88 § första stycket 3.

text: För ägare av skötesrenar är rösträtten begränsad till en röst, oavsett antalet skötesrenar som skötesrenägaren innehar.

text: Koncessionshavaren eller, om det finns flera, minst en av dem skall vara ledamot av styrelsen. Koncessionshavare leder renskötseln inom byn och anställer den arbetskraft som kan behövas för renskötseln.

text: Lag (2006:802).

text: Bestämmelserna om samebyar och deras förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby för koncessionsrenskötsel med följande avvikelser:

text: Fråga om koncession prövas av länsstyrelsen.

text: Lag (1990:1490).

text: koncessionsområdet,

text: flyttningsvägs sträckning,

text: det högsta antal renar som varje koncessionshavare får hålla inom området och det högsta antal skötesrenar som koncessionshavaren får ta emot,

text: i vad mån en koncessionshavare har rätt att anlägga stängsel, uppföra byggnader och ta virke inom koncessionsområdet,

text: i vad mån en koncessionshavare är skyldig att ta emot skötesrenar, och

text: de villkor i övrigt under vilka renskötseln får bedrivas.

text: I beslut varigenom koncession beviljas skall anges

text: För samma hushåll får hos en koncessionshavare finnas högst trettio skötesrenar i vinterhjord.

text: Lag (2006:802).

text: Bryter en sameby eller en koncessionshavare mot villkor som gäller för verksamheten, får länsstyrelsen vid vite förelägga byn eller koncessionshavaren att vidta rättelse. Om en koncessionshavare innehar fler egna renar än vad länsstyrelsen medgett med stöd av

text: 88 § första stycket 3

text: , eller om en ägare av skötesrenar har fler renar i koncessionshavarens vård än vad som följer av

text: 88 § andra stycket

text: , eller samebyns beslut, får länsstyrelsen vid vite förelägga renägaren att minska renantalet till det tillåtna.

text: Efter ansökan av samebyn får länsstyrelsen besluta om slakt och försäljning av de övertaliga renarna, om renägaren inte efter uppmaning själv låter minska renantalet.

text: Kostnaden för slakten och försäljningen skall tas ut ur köpesumman, medan återstoden av köpesumman tillfaller renarnas ägare.

text: Har förutsättningarna för koncessionen ändrats, kan länsstyrelsen återkalla koncessionen eller besluta om nya villkor.

text: Lag (2006:802).

text: Ansvar, skadestånd och besvär m. m.

text: under tiden juni--augusti på åker, äng eller trädgård som är belägen ovanför odlingsgränsen eller på renbetesfjällen eller under tiden maj--september på åker, äng eller trädgård som är belägen inom annat område där renskötsel får bedrivas under hela året,

text: på mark inom renskötselområdet under tid då renskötsel ej får bedrivas där eller

text: på mark utanför renskötselområdet, skall skadan ersättas av sameby inom vars byområde skadan har uppkommit eller som vid tiden för skadans uppkomst haft renar i trakten, om det ej visas att skadan ej orsakats av byns renar.

text: Har ren orsakat skada

text: Åvilar ersättningsskyldighet enligt

text: första stycket

text: flera samebyar, fördelas ansvarigheten lika mellan byarna inbördes. Kan det visas att renar från någon av byarna orsakat skadan, svarar den byn gentemot de övriga för hela skadan.

text: Har skada orsakats av renar från flera samebyar och kan ej utredas i vilken omfattning varje bys renar har del i skadan, fördelas ansvarigheten mellan byarna inbördes efter antalet renar från varje by som vid tiden för skadans uppkomst fanns i trakten och som ej stod under bevakning.

text: Ersättning som sameby utgivit enligt

text: 90 §

text: får den kräva åter av den som varit vållande till skadan.

text: Den rätt till ersättning för att ren blivit dödad eller skadad som enligt vad särskilt är föreskrivet eller enligt allmänna skadeståndsregler kan tillkomma renens ägare skall i fall då ägaren är okänd tillfalla den sameby inom vars betesområde renen befann sig.

text: När renar befinner sig inom ett betesområde där renskötsel då är tillåten, ska hund i trakten som inte används i renskötseln hållas i band eller instängd, om inte länsstyrelsen medger annat. Detsamma gäller när renar flyttas, om hundens ägare i förväg underrättats om tiden för flyttningen.

text: Anträffas en hund medan den jagar eller på annat sätt ofredar ren inom ett område där renskötsel då är tillåten, får hunden, om den inte låter sig fångas, dödas av den som äger eller vårdar ren.

text: Den som med stöd av

text: andra stycket

text: dödat en hund är skyldig att snarast möjligt anmäla detta till Polismyndigheten.

text: Lag (2014:696).

text: stänger av fastställd eller annars gällande flyttningsväg för renar eller vidtar åtgärder på eller invid vägen så att dess framkomlighet väsentligt försämras,

text: skrämmer eller på annat sätt ofredar renar som uppehåller sig på ett område där renskötsel då är tillåten,

text: obehörigen driver bort renar från ett område där renskötsel då är tillåten eller hindrar renar från att beta på ett sådant område,

text: inte följer ett föreläggande eller bryter mot ett förbud som har meddelats med stöd av

text: 65 a §

text: , om inte föreläggandet eller förbudet förenats med vite,

text: bryter mot

text: 73 § tredje stycket

text: i andra fall än som avses i 81 eller

text: 82 §

text: vid märkning av egna renar använder renmärke som inte är registrerat för honom eller henne,

text: utför ommärkning eller avbrottsmärkning i strid med

text: 81 §

text: märker renkalvar i strid med föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 73 § andra stycket

text: bryter mot

text: 93 § första

text: eller

text: tredje stycket

text: Lag (2006:802).

text: Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet

text: bryter mot 17-

text: 20 §

text: eller mot föreskrift som meddelats med stöd av

text: 22 §

text: , eller

text: lämnar oriktig uppgift vid renräkning eller vid upprättande av renlängd

text: En medlem i sameby som uppsåtligen eller av oaktsamhet döms till böter, om gärningen inte är belagd med straff i

text: brottsbalken

text: Lag (2006:802).

text: En samebys styrelse är skyldig att i den omfattning som behövs låta samla ihop renar som hör till byn eller skilja ut ren från dessa, om Polismyndigheten eller Kronofogdemyndigheten begär det.

text: Fullgör inte styrelsen denna skyldighet, kan myndigheten låta verkställa åtgärden på samebyns bekostnad.

text: Lag (2014:696).

text: Ett beslut som fattats av bystämman, av styrelsen enligt

text: 42 §

text: eller av syssloman enligt 43 eller

text: 72 §

text: får överklagas av den som är medlem i samebyn.

text: En sysslomans beslut enligt 43 eller

text: 72 §

text: överklagas hos länsstyrelsen. Bystämmans eller styrelsens beslut enligt

text: 42 §

text: överklagas hos Sametinget.

text: Överklagandet skall ha kommit in till överinstansen inom två månader från beslutets dag. I fråga om överklagande av styrelsens eller sysslomans beslut räknas dock tiden från den dag då medlemmen fick del av beslutet.

text: Beslut som innebär att bystämmans beslut ändras eller upphävs gäller även för en medlem som inte överklagat beslutet.

text: Lag (2006:802).

text: 98 § Har upphävts genom lag (1990:1490).

text: Länsstyrelsens beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen får, om beslutet rör annat än sådan upplåtelse som avses i

text: 32 §

text: , överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Sametingets beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut att bevilja registrering av renmärken får dock inte överklagas.

text: Beslut om upplåtelse som avses i

text: 32 §

text: får överklagas hos regeringen. Beslut som avser upplåtelse av rätt till jakt eller fiske får dock överklagas endast av sameby.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2006:802).

text: Angår ett beslut som länsstyrelse eller Sametinget meddelar enligt denna lag så många att en kopia av beslutet inte lämpligen kan tillställas var och en av dem, skall beslutet sändas till samebyns styrelse, som skall hålla det tillängligt för medlemmarna.

text: Meddelande om detta skall tas in i ortstidning.

text: Tiden för överklagande skall räknas från den dag då kungörandet har skett.

text: Lag (2006:802).

text: Beslut som avses i

text: och

text: 99 §§

text: gäller även om det har överklagats, om inte den myndighet som skall pröva överklagandet beslutar något annat.

text: Lag (1994:625).

text: Länsstyrelses åligganden enligt denna lag fullgörs i fråga om Västernorrlands län av Länsstyrelsen i Västerbottens län och i fråga om Dalarnas län och Gävleborgs län av Länsstyrelsen i Jämtlands län.

text: Lag (2006:802).


rpubl:andrar: ändr. 17, 43 §§; nya 61-64 §§, rubr. närmast före 61 §

rpubl:andrar: upph. 54-60 §§; utgår rubr. närmast före 54 §

rpubl:andrar: ändr. 50 §

rpubl:andrar: ändr. 18 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 5, 6, 40, 52, 61-64 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 25-27 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1988.

type: punkt

text: Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla för stöd som beviljats före ikraftträdandet. Dock skall vad som sägs i

text: 65 §

text: om rätten att efterge statens rätt samt

text: 20 § förordningen (1988:764)

text: om statligt stöd till näringslivet gälla även för sådant stöd.

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1990.

type: stycke

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

text: enligt denna förordning får inte överklagas.

rpubl:andrar: ändr. 66 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 30 §§, rubr. närmast före 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993, då

text: rennäringsförordningen (1971:438)

text: skall upphöra att gälla.

text: Bestämmelserna i

text: rennäringsförordningen (1971:438)

text: om kulturdelegationen inom Styrelsen för samefonden skall tillämpas till och med den 31 december 1993.

text: För stöd som beviljats före den 1 november 1988 skall bestämmelserna i

text: rennäringsförordningen (1971:438)

text: i dess lydelse före nämnda datum tillämpas. Dock skall vad som sägs i

text: 34 §

text: om rätten att efterge statens rätt samt

text: 20 § förordningen (1988:764)

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Rennäringsförordning (1971:438)

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Försäljning och upplåtelse av staten tillhörig mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Regeringen prövar frågor om försäljning av staten tillhörig mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Frågor om friköp av fjällägenhet eller del därav prövas dock av Statens jordbruksverk. Är fjällägenheten belägen på renbetesfjällen skall samråd ske med Kammarkollegiet.

text: Frågor om upplåtelse enligt

text: 32 § rennäringslagen (1971:437)

text: , som inte avser till godogörande av icke inmutningsbara mineraliska ämnen eller skogsavverkning, prövas av länsstyrelsen, om inte annat är särskilt föreskrivet.

text: Om upplåtelsen avser tomträtt eller är av särskild vikt eller har principiell be tydelse, prövas frågan efter samråd med Kammarkollegiet. Har myndigheterna olika uppfattning huruvida upplåtelse bör ske, skall frågan hänskjutas till regeringen.

text: Förordning (1992:789).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Frågor om upplåtelse enligt

text: 32 § rennäringslagen (1971:437)

text: , som avser tillgodogörande av icke inmutningsbara mineraliska ämnen, prövas av Sveriges geologiska undersökning efter samråd med länsstyrelsen och Kammarkollegiet. Har myndigheterna olika uppfattning huruvida upplåtelse bör ske, skall frågan hänskjutas till regeringen.

text: Förordning (1992:789).

beteckning: 3 §

text: Avgift enligt

text: 34 § första stycket rennäringslagen (1971:437)

text: för upplåtelse av rätt till fiske tillfaller till tre fjärdedelar samefonden och till en fjärdedel samebyn samt för annan upplåtelse till hälften samefonden och till hälften samebyn.

beteckning: 4 §

text: Fråga om jakt enligt

text: 25 § tredje stycket rennäringslagen (1971:437)

text: prövas av länsstyrelsen.

text: Renmärken

beteckning: 5 §

text: I renmärke får ingå endast de snitt som avbildas i bilaga till denna förordning. På sätt framgår av bilagan indelas snitten i spetssnitt (1--20), stora kantsnitt (X och Y) och små kantsnitt (

kind: term

text: a och b

text: Snitt får ej utsträckas utöver en tredjedel av örats längd. Kantsnitt får ej gå djupare än till en tredjedel av örats bredd vid snittet och får ej beröra örspetsen.

text: På samma öra får ej finnas mer än ett stort kantsnitt.

text: Avbrott enligt

text: 81 § rennäringslagen (1971:437)

text: åstadkommes genom tillägg av ett eller flera små kantsnitt.

text: Förordning (1985:339).

beteckning: 6 §

text: Renmärkesregister inrättas enligt lösbladssystem. Till blad i registret användes blankett enligt formulär som är fogat till denna förordning.

text: Förordning (1985:339).

beteckning: 7 §

text: Renmärke som registreras tages upp på särskilt upplägg i registret. På upplägget avbildas märket och göres anteckning om märkets registerformel, den sameby där märket skall användas och renägarens namn, födelsetid och hemvist.

text: Registerformel bildas av de tal och bokstäver med vilka snitten utmärkts i bilagan. Hel örspets betecknas med 0. Snitten anges i formeln särskilt för vänsterörat (V) och särskilt för högerörat (H) i ordning från örspetsen in mot örats bas. Härvid beskrives spetsen med något av talen 0--20, varefter kantsnitten skrives som ett bråk med framkantens snitt i täljaren och bakkantens snitt i nämnaren.

beteckning: 8 §

text: Uppläggen ordnas i registret efter vänsterörats spets i nummerföljd V0--V20 och inom var och en av dessa grupper efter högerörats spets i nummerföljd H0--H20.

text: Inom de grupper som på detta sätt bildas av olika spetskombinationer ordnas uppläggen efter kantsnitten på lämpligt sätt.

beteckning: 9 §

text: Till renmärkesregistret föres namnregister, som i alfabetisk ordning anger namnen på de renägare för vilkas räkning renmärke registrerats. För varje renägare anges i namnregistret hans märkes registerformel.

text: Upplägg för renmärken som avlysts förvaras i en särskild pärm, i vilken uppläggen ordnas efter märkenas registerformler. Upplägg får dock ej uttagas ur renmärkesregistret, så länge märket behålles på renar enligt

text: 79 § andra stycket rennäringslagen (1971:437)

text: eller enligt föreskrift som meddelats med stöd av

text: 80 § samma lag

text: eller så länge avbrott till märket användes av någon som är berättigad till det.

text: Samebys styrelse skall föra förteckning över de ommärkningar och avbrottsmärkningar till vilka styrelsen lämnat medgivande. Länsstyrelsen skall utan dröjsmål underrättas om medgivande till avbrottsmärkning. Blankett för sådan underrättelse tillhandahålles genom länsstyrelsens försorg.

text: När underrättelse om avbrottsmärkning kommer in till länsstyrelsen, antecknas på upplägget för det märke som försetts med avbrott dagen då medgivande gavs, avbrottsmärkets utseende och den nye renägarens namn och hemvist.

text: Samebys styrelse skall lämna länsstyrelsen uppgift om märkena på de renar som med stöd av

text: 84 § andra stycket rennäringslagen (1971:437)

text: slaktats och sålts.

text: I renmärkesregistret antecknas beslut som rör registrerat renmärke eller avlyst renmärke, som får behållas på redan märkt ren, eller som rör avbrottsmärke som antecknats i registret.

text: När renmärke registreras för ny innehavare eller för användning i annan sameby, skall den föregående innehavarens eller den tidigare samebyns namn linjeras över med rött.

text: Ändras märke enligt

text: 80 § rennäringslagen (1971:437)

text: , utmärkes i registret med rött den ändring i märkesbilden och registerformeln som beslutet innebär.

text: Över ansökan om registrering av renmärke skall länsstyrelsen höra den sameby där märket skall användas vid renskötsel och annan sameby som kan ha olägenhet av registreringen.

text: När särskillnadskravet enligt

text: 77 § 1 rennäringslagen (1971:437)

text: föranleder det, skall länsstyrelsen samråda med annan länsstyrelse och med motsvarande registreringsmyndighet i Norge eller Finland.

text: Länsstyrelsen skall underrätta samebyn om beslut varigenom märke registrerats, avlysts eller ändrats, och om beslut varigenom märkes giltighetstid förkortats.

text: Samefonden

text: Från samefonden utgår medel för att främja och stödja rennäringen, den samiska kulturen och samiska organisationer.

text: Samefondens medel förvaltas av kammarkollegiet. Kungörelse (1973:414).

text: ränta och vinst på fondens tillgångar,

text: avgift för upplåtelse som avses i

text: 3 §

text: ersättning enligt

text: 28 § andra stycket

text: och

text: 34 § andra stycket

text: rennäringslagen (1971:437)

text: samt annan ersättning som enligt domstols eller myndighets beslut skall tillfalla fonden,

text: medel som med stöd av

text: 11 kap. 6 § vattenlagen (1983:291)

text: eller motsvarande äldre bestämmelser avsätts till främjande av rennäringen,

text: medel som enligt lag eller konvention tillfaller staten för att användas till åtgärder som har samband med renskötseln,

text: medel som enligt regeringens bestämmande i övrigt skall tillfalla fonden.

text: Förordning (1983:795).

text: Samefonden tillföres

text: kostnad för inköp eller arrende av mark för renskötseländamål och för förvaltning av renbetesfjällen,

text: kostnad för fiske- och jaktvårdande åtgärder på mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen samt för fiske- och jaktbevakning,

text: bidrag till rennäringens rationalisering enligt

text: och

text: 41 §§

text: bidrag till andra kostnader för åtgärder till främjande av rennäringen,

text: kostnad till främjande av den samiska kulturen och samiska organisationer,

text: förvaltningskostnad för samefondens styrelse.

text: Ur samefonden bestrides

text: Fondmedel utbetalas av kammarkollegiet.

text: Förordning (1975:138).

text: Regeringen fastställer efter förslag av samefondens styrelse för varje år det högsta sammanlagda belopp som får utgå ur samefonden. Därav kan visst högsta sammanlagda belopp fastställas för vart och ett av de ändamål som anges i

text: 19 § 5.

text: Utöver det belopp som fastställts enligt

text: första stycket

text: får fondstyrelsen disponera medel som tillförts fonden för särskilda ändamål.

text: Förordning (1975:138).

text: För samefonden finns en styrelse. Inom styrelsen finns en kulturdelegation.

text: Styrelsen prövar ärende om bidrag för ändamål som anges i

text: 19 § 1

text: , 2, 4 och 6. Efter bestämmande av styrelsen prövar den även viss grupp av ärenden om bidrag för ändamål som anges i

text: 19 § 3.

text: Delegationen prövar ärende om bidrag för ändamål som anges i

text: 19 § 5.

text: Styrelsen övervakar att bidrag som beslutats av styrelsen eller kulturdelegationen användes för avsett ändamål.

text: I fråga som rör samefondens verksamhetsområde företräder styrelsen fonden såväl vid som utom domstol.

text: Styrelsen består av sex ledamöter som regeringen utser för högst tre år. Två av ledamöterna utses efter förslag av Svenska samernas riksförbund (SSR) och en ledamot efter förslag av SSR och Same-Ätnam gemensamt.

text: För varje ledamot finns en personlig suppleant, som utses i samma ordning som ledamoten.

text: Regeringen utser ordförande och vice ordförande.

text: Förordning (1975:138).

text: Kulturdelegationen består av tre ledamöter, som utses av regeringen bland styrelsens ledamöter eller suppleanter. Av delegationens ledamöter utses en ledamot efter förslag av SSR och en ledamot efter förslag av SSR och Same-Ätnam gemensamt.

text: För varje ledamot finns en personlig suppleant som utses i samma ordning som ledamoten.

text: Ordförande och vice ordförande i delegationen utses av regeringen efter förslag av SSR och Same-Ätnam gemensamt.

text: Förordning (1975:138).

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och tre andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1986:795).

text: Kulturdelegationen är beslutför endast om samtliga ledamöter är närvarande.

text: Vid tillfälligt hinder för ledamot av delegationen och för hans suppleant utser styrelsen ersättare. Förordning 1986:795).

text: Ärenden i styrelsen och kulturdelegationen avgörs efter föredragning som ankommer på ledamot eller särskild föredragande som styrelsen utser.

text: Ordföranden eller föredraganden får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos styrelsen eller delegationen samt handlägga frågor om utlämnande av allmän handling eller överklagande av styrelsens eller delegationens beslut.

text: Förordning (1986:795).

text: Ansökan om bidrag ur samefonden som skall prövas av styrelsen eller delegationen göres skriftligen hos fondens styrelse.

text: Styrelsen skall årligen före den 1 december till chefen för jordbruksdepartementet avge berättelse över styrelsens verksamhet under senast förflutna budgetår.

text: Stöd till rennäringens rationalisering

text: Allmänna bestämmelser

text: Stöd kan i mån av tillgång på medel lämnas enligt 31--33, 35--44, 49, 51 oc h

text: 52 §§

text: för att underlätta finansieringen av rationaliseringsåtgärder inom rennäringens område.

text: Förordning (1992:789).

text: Stöd meddelas i form av statlig garanti för lån (

text: lånegaranti

text: ) och i form av bidrag ur samefonden.

text: Förordning (1988:997).

text: Stöd lämnas sameby eller medlem i sameby.

text: Sameby lämnas stöd endast om byns förvaltning är lämpligt organiserad och förhållandena ger anledning antaga att samebyn kommer att driva en rationell renskötsel. Till medlem i sameby utgår ej stöd, om han kan antagas ha sin huvudsakliga sysselsättning av annan verksamhet än renskötsel.

text: Medlem i sameby lämnas stöd endast om han kan antagas vara i stånd att fullgöra med stödet förenade åtaganden. Vidare förutsättes att han har den yrkesskicklighet och även i övrigt besitter de personliga förutsättningar som behövs för en ändamålsenlig renskötsel.

text: 34 § har upphävts genom förordning (1988:997).

text: Stöd lämnas endast till åtgärd som är önskvärd från allmän synpunkt, samhällsekonomiskt motiverad och lönsam från företagsekonomisk synpunkt. Även näringspolitiska, befolkningspolitiska och sociala skäl bör beaktas.

text: Lånegaranti

text: utförande eller varaktig förbättring av arbetshage, stängsel, renslakteri, renvaktarstuga eller annan anläggning som behövs för renskötseln (rationaliseringslån),

text: förvärv av renar samt inventarier som behövs för renskötseln (rendriftslån),

text: förvärv av transportredskap och andra rörliga driftsanordningar inom rennäringen samt investering i byggnad för garagering av transportfordon för levande renar (redskapslån).

text: Garanti lämnas för lån som upptages för

text: Garanti för rationaliseringslån lämnas endast till sameby.

text: Garanti för lån får avse högst ett belopp som motsvarar den av länsstyrelsen godkända kostnaden för rationaliseringsåtgärden.

text: Har bidrag från samefonden utgått till åtgärden, minskas kostnadsbeloppet med bidragets belopp.

text: Förordning (1991:661).

text: påbörjande av renskötsel,

text: utökning av renantalet,

text: ändring av renhjordens köns- eller ålderssammansättning.

text: Garanti för rendriftslån lämnas i samband med

text: Garanti för redskapslån lämnas endast för den del av kostnaden som inte täcks av bidrag enligt

text: 41 § tredje stycket

text: och endast om kostnaden för investeringen överstiger 3 000 kr.

text: Förordning (1988:997).

text: Bidrag

text: åtgärd som avses i

text: 36 § första stycket 1

text: (rationaliseringsbidrag),

text: förvärv som avses i

text: 36 § första stycket 2

text: (rendriftsbidrag),

text: förvärv eller åtgärd som avses i

text: 36 § första stycket 3

text: (redskapsbidrag).

text: Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel till kostnad för

text: Rationaliseringsbidrag lämnas endast till sameby.

text: Förordning (1985:339).

text: Rationaliseringsbidrag utgår med högst ett belopp som motsvarar 40 procent av kostnad som avses i

text: 37 § första stycket

text: Rendriftsbidrag utgår med högst 40 procent av dels den del av inköpspriset för renarna som motsvarar skillnaden mellan renarnas uppskattade värde som livdjur och deras slaktvärde, dels särskilda transportkostnader som kan uppkomma i samband med förvärvet.

text: Redskapsbidrag utgår med högst ett belopp som motsvarar 40 procent av kostnad för förvärv eller åtgärd som avses i

text: 36 § första stycket 3

text: , dock endast om kostnaden överstiger 3 000 kronor.

text: Förfarandet m.m.

text: Fråga om stöd prövas av länsstyrelsen, om ej annat följer av 21, 43 eller

text: 52 §

text: Förordning (1991:661).

text: Statens jordbruksverk prövar frågor om stöd, om frågan gäller garanti för rationaliseringslån som avser åtgärd för vilken kostnaden överstiger 500 000 kronor eller garanti för rendriftslån eller redskapslån till en och samma låntagare till högre belopp än 200 000 kronor.

text: Ansökan ges in till länsstyrelsen som med eget yttrande överlämnar den till jordbruksverket.

text: Förordning (1991:661).

text: Innan stöd beviljas skall, om ej särskilda skäl föreligger, antingen länsstyrelsen upprätta investeringskalkyl eller sökanden låta upprätta fullständig driftsekonomisk plan, om den åsyftade åtgärdens lönsamhet ej utretts på annat sätt eller är uppenbar. Om länsstyrelsen begär det, skall teknisk plan för åtgärden upprättas.

text: Förordning (1991:661).

text: 45 § har upphävts genom förordning (1988:997).

text: 46 § har upphävts genom förordning (1988:997).

text: 47 § har upphävts genom förordning (1988:997).

text: 48 § har upphävts genom förordning (1988:997).

text: I samband med att lånegaranti beviljas skall en amorteringsplan upprättas. Därvid skall hänsyn tas till sökandens betalningsförmåga och den sannolika avkastningen från renskötseln.

text: Amorteringsplan får ej upptaga längre amorteringstid än 30 år för rationaliseringslån, 15 år för rendriftslån, 10 år för redskapslån för investering i byggnad för garagering av transportfordon och 8 år för övriga redskapslån. Amorteringen skall, räknat från första lyftningsdagen, börja senast efter fem år beträffande rationaliseringslån och två år beträffande övriga lån.

text: Ränta erlägges från och med lyftningsdagen. Anstånd med räntebetalning får medges under högst två år efter nämnda dag, om särskilda förhållanden föranleder det. Sålunda upplupen ränta skall vid anståndstidens slut läggas till lånesumman.

text: Förräntning och amortering skall, om ej förhållanden som avses i

text: första stycket

text: föranleder annat, ske i form av, såvitt möjligt, jämna annuiteter.

text: Förordning (1988:997).

text: 50 § har upphävts genom förordning (1988:997).

text: Lämnar låntagaren renskötseln och låter långivaren den nye ägaren övertaga skulden, får den lånebeviljade myndigheten medge, att lånegarantin skall avse den nye låntagarens förpliktelse, om förutsättningarna för att bevilja honom sådan garanti föreligger. Är den nye ägaren make eller barn till den förre ägaren, skall sådant medgivande lämnas, om ej särskilda förhållanden föranleder annat.

text: Finner jordbruksverket, samefondens styrelse eller länsstyrelsen i något fall att stöd av särskilda skäl bör lämnas med högre belopp eller under andra villkor än som anges i denna förordning, ankommer det på jordbruksverket, samefondens styrelse respektive länsstyrelsen att begära regeringens medgivande att överskrida viss beloppsgräns eller efterge visst villkor.

text: Förordning (1991:661).

text: Närmare föreskrifter för tillämpningen av

text: och

text: 51 §§

text: meddelas av jordbruksverket, såvitt avser stöd i form av bidrag ur samefonden efter samråd med fondens styrelse.

text: Förordning (1991:661).

text: 60 §§

text: och rubriken närmast före

text: 54 §

text: har upphört att gälla genom

text: förordning (1982:839).

text: Katastrofskadeskydd

text: Bidrag kan i mån av tillgång på medel lämnas enligt

text: och

text: 63 §§

text: för att skydda renägarna mot ekonomiska förluster vid synnerligen svåra betesförhållanden.

text: Förordning (1985:339).

text: Bidrag lämnas till sameby till kostnad för utfodring, transporter och andra skadeförebyggande åtgärder. Bidrag kan lämnas även till renägare i form av ersättning för inträffad förlust, om renägaren vidtagit skäliga åtgärder för att förhindra förlusten.

text: Förordning (1985:339).

text: Fråga om bidrag prövas av länsstyrelsen.

text: Förordning (1991:661).

text: 63 §§

text: meddelas av jordbruksverket.

text: Förordning (1991:661).

text: Övriga föreskrifter

text: Jordbruksverket är den myndighet som bevakar statens rätt i fråga om stöd enligt denna förordning. För stödet gäller i övrigt föreskrifterna om garanti och bidrag i förordningen (

text: ) om statligt stöd till näringslivet, med undantag för

text: och

text: 10 §§

text: . Vid tillämpning av

text: 19 § nämnda förordning

text: har jordbruksverket rätt att efterge statens rätt även i fråga om kapitalbelopp som överstiger 1 000 000 kr., men som inte överstiger 3 000 000 kr.

text: Förordning (1991:661).

text: Beslut av styrelsen för samefonden och kulturdelegationen i ärende om bidrag enligt

text: 19 §

text: får inte överklagas. Beslut av kulturdelegationen i andra ärenden får inte heller överklagas.

text: Länsstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos jordbruksverket.

text: Jordbruksverkets beslut i ett särskilt fall i ärenden om bidrag eller annat stöd enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1991:661).