rpubl:andrar: upph. 4 kap 8 §; ändr. 4 kap 7 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 13 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 5 §, 7 kap 2, 3 §§; nya 3 kap 13 a, 13 b §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 6, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 2 §, 6 kap 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 1, 2, 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 1 §, 4 kap 6 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 5, 17 §§, 5 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 23 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 24, 29 §§, 3 kap 16 §, 5 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 2 §

rpubl:andrar: upph. 3 kap 13 a, 13 b §§; ändr. 7 kap 6 §; nytt 3 a kap

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 10 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 9, 11 §§, 3 a kap 1, 6, 10 §§, 7 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 5 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 5 §; nya 1 kap 6 §, 3 kap 13 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 3, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 27 §, 3 kap 1, 10 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 3 §, 2 kap 3 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kommunallag (1977:179)

rdfs:label: Civildepartementet KO

rdfs:label: Regeringskansliet

text: 1 KAP. Allmänna bestämmelser

beteckning: 1 §

text: Riket är indelat i kommuner och landstingskommuner.

type: stycke

text: Varje län utgör en landstingskommun, om ej annat är föreskrivet.

text: Om kommunalförbund och om ändring i kommunal och landstingskommunal indelning finns särskilda bestämmelser.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: I denna lag avses med fullmäktige kommunfullmäktige och landstinget samt med styrelsen kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet.

beteckning: 3 §

text: Medlem av kommun är den som är folkbokförd i kommunen, äger fast egendom där eller är taxerad till kommunalskatt där.

text: Medlem av landstingskommun är den som är medlem av kommun inom landstingskommunen.

text: Lag (1991:517).

text: Kommun och landstingskommun får själva vårda sina angelägenheter.

text: Stockholms läns landstingskommun får handha angelägenhet som avser del av landstingskommunen och som ankommer på kommun, om det är påkallat med hänsyn till betydande behov av samverkan mellan kommunerna inom nämnda del.

text: Om vissa angelägenheter som ankommer på kommun eller landstingskommun finns särskilda bestämmelser. Vad som sägs i

text: andra stycket

text: gäller ej i fråga om sådana angelägenheter.

text: Kommuns och landstingskommuns beslutanderätt utövas av fullmäktige.

text: Förvaltning och verkställighet ankommer på styrelsen och övriga nämnder. Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige. För en sådan uppgift kan tillsättas en särskild beredning bestående av en eller flera personer.

text: Styrelsen och övriga nämnder skall verka för att samråd sker med dem som utnyttjar deras tjänster.

text: I kommuner och landstingskommuner får inrättas partssammansatta organ med uppgift att svara för viss beredning, förvaltning och verkställighet inom styrelsens eller andra nämnders verksamhetsområden.

text: Lag (1988:134).

text: I samband med att budgeten fastställs eller anslag annars beviljas får fullmäktige uppdra åt styrelsen eller någon annan nämnd att genomföra en viss verksamhet inom ramen för de riktlinjer eller andra generella beslut om verksamheten som fullmäktige har fastställt.

text: Fullmäktige får också uppdra åt styrelsen eller någon annan nämnd att i fullmäktiges ställe fatta beslut i en viss grupp av ärenden, i den mån något annat inte följer av lag eller annan författning. Ett sådant uppdrag får inte avse ärenden som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt.

text: Lag (1988:134).

type: kapitel

text: 2 Kap. Fullmäktige

text: Fullmäktige beslutar hur många ledamöter i fullmäkige som skall utses. Antalet skall bestämmas till ett udda tal och till minst

text: 31 i kommun med 12000 röstberättigade invånare eller därunder och i landstingskommun med 140000 röstberättigade invånare eller därunder,

text: 41 i kommun med över 12000 till och med 24000 röstberättigade invånare,

text: 51 i kommun med över 24000 till och med 36000 röstberättigade invånare och i landstingskommun med över 140000 till och med 200000 röstberättigade invånare,

text: 61 i kommun med över 36000 röstberättigade invånare,

text: 71 i landstingskommun med över 200000 röstberättigade invånare.

text: I Stockholms kommun och i landstingskommun med över 300000 röstberättigade invånare skall dock antalet fullmäktige bestämmas till minst 101.

text: Vid tillämpningen av första och andra styckena skall som röstberättigad anses den som har upptagits i gällande röstlängd.

text: Beslutar fullmäktige om ändring av antalet ledamöter, tillämpas beslutet först när val i hela riket av fullmäktige förrättas nästa gång. Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret. Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet.

text: Lag (1981:527).

text: För ledamöterna i fullmäktige skall utses suppleanter.

text: I kommun bestämmer kommunfullmäktige det antal suppleanter som skall ligga till grund för tillämpningen av bestämmelserna i

text: 14 kap. 19 § vallagen (1972:620)

text: om utseende av suppleanter. Antalet skall utgöra viss andel, dock högst hälften, av det antal platser som varje parti erhåller i kommunen. Om därvid uppkommer brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret. Länsstyrelsen skall genast underrättas om kommunfullmäktiges beslut.

text: Om antalet suppleanter för ledamöterna i landstinget gäller vad som är föreskrivet i

text: vallagen

text: Lag (1987:1337).

text: Rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen och som har uppnått aderton års ålder senast på valdagen. Den som ej är svensk medborgare har rösträtt endast om han har varit folkbokförd i riket den 1 november de tre åren närmast före valåret. Varje röstberättigad har en röst.

text: Rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i landsting har den som är röstberättigad vid val av ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige i kommun inom landstingskommunen.

text: Frågan huruvida rösträtt enligt första och

text: andra styckena

text: föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd.

text: Lag (1991:517).

text: Ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljes bland dem som uppfyller villkoren för rösträtt enligt

text: 3 § första

text: och

text: andra styckena

text: Landshövding, länsöverdirektör och avdelningschef vid länsstyrelse är ej valbara till ledamot eller suppleant. Den som är anställd hos kommunen eller landstingskommunen och som i egenskap av föredragande hos styrelsen eller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledande ställningen bland kommunens eller landstingskommunens tjänstemän är ej heller valbar.

text: Om ledamot eller suppleant upphör att vara valbar, förfaller hans uppdrag genast. Fullmäktige skall befria ledamot eller suppleant från hans uppdrag, om han vill avgå och särskilda skäl ej talar däremot.

text: Ledamot och suppleant i fullmäktige eller beredning har rätt till den ledighet från anställning som behövs för uppdraget.

text: Ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljs för tre tjänstgöringsår räknat från och med den 1 november det år då valet har skett. Om valprövningsnämnden har beslutat om omval enligt

text: 15 kap. 7 § tredje stycket vallagen (1972:620)

text: , skall dock tjänstgöringstiden förlängas till dess omvalet har avslutats.

text: I Stockholms kommun räknas tjänstgöringstiden från och med den 15 oktober det år då valet har skett.

text: Lag (1987:1337).

text: kommuns och landstingskommuns indelning i valkretsar och valdistrikt,

type: punkt

text: valdag, röstlängd, vals förrättande och avslutande samt

text: förfarandet när ledamot i fullmäktige har avgått före den bestämda tjänstgöringstidens utgång och när suppleant för ledamot har inträtt som ledamot i fullmäktige eller av annan anledning har avgått som suppleant.

text: I

text: vallagen (1972:620)

text: finns bestämmelser om

text: Fullmäktige väljer för den tid som fullmäktige bestämmer bland sina ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande. Till dess valen har förrättats, utövas ordförandeskapet av den som har varit ledamot längst tid. Om två eller flera har varit ledamöter lika länge, har den äldste av dem företräde.

text: Om varken ordföranden eller vice ordförande kan närvara vid sammanträde, utser fullmäktige annan ledamot att för tillfället föra ordet.

text: Lag (1979:414).

beteckning: 9 §

text: Fullmäktige sammanträder enligt den ordning som fullmäktige bestämmer med iakttagande av föreskrifterna i

text: tredje stycket

text: samt i

text: 4 kap. 4 §

text: och

text: 5 kap. 6 §

text: om tid för handläggning av vissa ärenden. Sammanträde skall även hållas, när styrelsen eller minst en tredjedel av fullmäktiges ledamöter begär det eller ordföranden anser att det behövs. I landstingskommun bör sammanträde hållas minst fyra gånger varje år.

text: Vid sammanträde före december månads utgång förrättas val till de befattningar inom kommunen eller landstingskommunen som blir lediga vid årets slut. År då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall valen förrättas av de nyvalda fullmäktige.

text: I Stockholms kommun skall styrelsen väljas vid första sammanträdet med fullmäktige under tjänstgöringsåret.

text: Kungörelse om sammanträde med fullmäktige utfärdas av ordföranden. Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och plats för sammanträdet samt om de ärenden som skall behandlas.

text: Kungörelsen skall minst en vecka före sammanträdesdagen anslås på kommunens eller landstingskommunens anslagstavla och inom samma tid sändas med posten till varje ledamot och suppleant i fullmäktige eller på annat tillförlitligt sätt tillställas dem.

text: Uppgift om tid och plats för sammanträde samt, om fullmäktige har bestämt det, uppgift om de ärenden som skall behandlas skall minst en vecka före sammanträdesdagen införas i en eller flera ortstidningar. Vid sammanträde före december månads utgång avgöres för följande kalenderår i vilken eller vilka tidningar sådant tillkännagivande skall införas. Därvid bör väljas tidningar som genom spridning inom olika grupper av kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringar tillkännagivandet till de flestas kännedom. Om förslag om att tillkännagivandet skall införas i annan ortstidning får minst en tredjedel av rösterna, skall tillkännagivandet införas också i denna tidning.

text: Om ärende fordrar så skyndsam handläggning att kungörande i den ordning som föreskrivs i andra och

text: tredje styckena

text: ej hinnes med, skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen före sammanträdesdagen och på ett tillförlitligt sätt sändas till varje ledamot och suppleant i fullmäktige så tidigt att den kan antagas komma honom tillhanda inom samma tid.

text: Lag (1986:96).

text: Om ledamot i fullmäktige är hindrad att inställa sig till sammanträde eller att vidare deltaga i sammanträde, inträder i hans ställe den suppleant som enligt den mellan suppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra. Vad som har sagts om ledamot gäller även suppleant, som har kallats att tjänstgöra eller som tjänstgör i stället för ledamot.

text: Ledamot, som inställer sig under pågående sammanträde eller till fortsatt sammanträde, har rätt att tjänstgöra även om suppleant har inträtt i hans ställe. Dock får ej ledamot, som har avbrutit tjänstgöringen vid sammanträde på grund av annat hinder än jäv, därefter under samma dag tjänstgöra vid sammanträdet.

text: Suppleant som har börjat tjänstgöra med stöd av

text: första stycket

text: har företräde framför annan suppleant, även om denne står i tur att tjänstgöra enligt den mellan suppleanterna bestämda ordningen. Suppleant, som på grund av att han är jävig i visst ärende avbryter tjänstgöringen vid sammanträde, får åter tjänstgöra sedan ärendet har handlagts.

text: Om samtliga suppleanter för ledamot i kommunfullmäktige är hindrade att inställa sig till sammanträde eller att vidare deltaga i sammanträde, inträder i ledamotens ställe den suppleant som enligt den mellan suppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har erhållit den första platsen för partiet i valkretsen. Om sådan suppleant ej kan tjänstgöra, inträder den suppleant som står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har erhållit den andra platsen för partiet i valkretsen och så vidare efter samma grund. Om partiets samtliga suppleanter i valkretsen är hindrade att inställa sig till sammanträde eller att vidare deltaga i sammanträde, inträder suppleant som har utsetts för partiet i annan valkrets efter den grund som nyss har sagts. Därvid har suppleant, som har utsetts i valkrets där partiets röstetal är högst, företräde.

text: Fullmäktige får handlägga ärende endast om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. Fullmäktige kan dock föreskriva att interpellation och fråga får besvaras, även om antalet närvarande är lägre än vad som nu har sagts.

text: Om närvarande ledamot enligt

text: 13 §

text: eller

text: 5 kap. 2 §

text: på grund av jäv är hindrad att deltaga i handläggningen av visst ärende, får fullmäktige handlägga detta, även om antalet deltagande på grund av hindret ej uppgår till vad som föreskrives i

text: första stycket

text: Ledamot i fullmäktige får ej deltaga i handläggning av ärende som personligen rör honom själv eller hans make, föräldrar, barn eller syskon eller annan honom närstående. Bestämmelser om jäv i samband med revision finns i

text: 5 kap. 2 §

text: Varje ledamot i fullmäktige har en röst.

text: ordföranden eller vice ordförande i styrelsen,

text: ordföranden eller vice ordförande i annan nämnd eller i beredning vid handläggning av ärende som har beretts av nämnden eller beredningen och vid besvarande av interpellation som har framställts till ordföranden i nämnden eller beredningen,

text: ledamot i styrelsen och sådan ledamot i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse som avses i

text: 23 § andra stycket

text: vid besvarande av interpellation som enligt

text: 24 § tredje stycket

text: har överlämnats för att besvaras av honom,

text: revisor hos kommunen eller landstingskommunen vid behandling av revisionsberättelsen för den verksamhet som hans uppdrag avser,

text: sådan tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen som avses i

text: 4 § andra stycket

text: samt,

text: i den mån fullmäktige har beslutat det, ledamot eller suppleant i styrelsen, annan nämnd eller beredning.

text: Rätt att deltaga i fullmäktiges överläggningar men ej i besluten har även

text: Fullmäktige får kalla tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen eller särskild sakkunnig för att meddela upplysningar vid sammanträde.

text: I Stockholms kommun skall borgarråd närvara vid fullmäktiges sammanträden. Borgarråd får deltaga i överläggningarna och framställa förslag men ej deltaga i besluten.

text: styrelsen eller annan nämnd, om ej annat är föreskrivet i lag,

text: ledamot genom motion,

text: regeringen, central förvaltningsmyndighet eller länsstyrelsen,

text: revisorerna, om ärendet avser förvaltning som har samband med revisionsuppdraget, eller

text: beredning, om fullmäktige har föreskrivit det.

text: Fullmäktige skall besluta i ärende som har väckts av

text: I Stockholms kommun skall fullmäktige besluta även i ärende som har väckts av borgarråd genom motion.

text: Ärende, vari fullmäktige skall besluta, skall beredas av den nämnd eller beredning dit ärendet efter sin beskaffenhet hör eller av en beredning som fullmäktige särskilt har utsett för ändamålet.

text: Om ärende har beretts av annan än den nämnd eller beredning dit ärendet efter sin beskaffenhet hör, skall nämnden eller beredningen få tillfälle att avge yttrande i ärendet innan det avgöres. Styrelsen skall alltid få tillfälle att yttra sig i ärende som har beretts av annan än styrelsen.

text: Val får förrättas utan föregående beredning. Ärende som avser ändring av antalet ledamöter eller suppleanter i styrelsen eller annan nämnd eller avsägelse från uppdrag som ledamot eller suppleant i fullmäktige, i styrelsen eller i annan nämnd eller som revisor eller revisorssuppleant behöver ej heller beredas.

text: Motion bör beredas så, att fullmäktige kan fatta beslut med anledning av motionen vid sammanträde som hålles inom ett år från det att motionen har väckts. Om beredningen ej kan avslutas inom sådan tid, skall detta och vad som har framkommit vid beredningen anmälas till fullmäktige vid sammanträde inom angivna tid. Fullmäktige får vid behandling av sådan anmälan avskriva motionen från vidare handläggning.

text: Fullmäktige får besluta att som ett led i beredningen av ett ärende som tillhör fullmäktiges handläggning skall inhämtas synpunkter från medlemmar i kommunen eller landstingskommunen. Detta kan ske genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. Därvid får valnämnden i kommunen anlitas, om ej nämndens verksamhet i övrigt hindras därigenom. Landstingskommun får dock anlita valnämnd endast om kommunfullmäktige beslutar det. Kommun har rätt att få ersättning för de kostnader som föranledes av att landstingskommun anlitar valnämnden.

text: Om sammanträde med fullmäktige ej kan slutföras på utsatt dag, skall det fortsätta genast eller vid senare tidpunkt. Om sammanträdet skall fortsätta vid senare tidpunkt, bestämmer och tillkännager ordföranden genast tid och plats för det fortsatta sammanträdet.

text: Om fortsättande och avslutande av valförrättning, när val är proportionellt, finns bestämmelser i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

text: Ärende skall bordläggas, om det begäres av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. För bordläggning i fråga om val eller av tidigare bordlagt ärende krävs beslut av fullmäktige med enkel majoritet.

text: Om bordläggning beslutas bestämmer och tillkännager ordföranden innan sammanträdet avslutas till vilken dag ärendet skall uppskjutas.

text: Ordföranden leder fullmäktiges sammanträden och föredrager ärendena. Ordföranden skall tillse att ärende avgöres endast om föreskrifterna i

text: 10 §

text: om kungörande och i

text: 16 §

text: om beredning har iakttagits i fråga om ärendet.

text: Ärende som fordrar skyndsam handläggning får utan hinder av att föreskrifterna i

text: 10 §

text: om kungörande ej har iakttagits avgöras vid sammanträdet om samtliga närvarande ledamöter beslutar det. Sådant ärende får utan hinder av att föreskrifterna i

text: 16 §

text: om beredning ej har iakttagits avgöras vid sammanträdet, om samtliga närvarande ledamöter är ense om beslutet.

text: Sedan ordföranden har förklarat överläggningen i ett ärende avslutad, framställer han proposition, så avfattad att den kan besvaras med ja eller nej. Ordföranden ger därefter till känna vad som enligt hans uppfattning har beslutats och befäster beslutet med klubbslag, om ej omröstning begäres.

text: Om omröstning begäres, skall den verkställas efter upprop och ske öppet utom i ärende som avser val eller tillsättning av tjänst. Vid öppen omröstning får omröstningsapparat användas. Utgången bestämmes genom enkel majoritet, om ej annat är föreskrivet för särskilda fall. Vid lika röstetal för olika meningar sker avgörandet genom lottning, om ärendet avser val eller tillsättning av tjänst, och genom ordförandens utslagsröst i övriga ärenden.

text: Val av styrelse, annan nämnd och beredning samt av revisorer och revisorssuppleanter som avses i

text: 5 kap. 1 §

text: skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot, vilken erhålles om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. I Stockholms kommun gäller ej bestämmelserna om proportionellt val beträffande nämnd som avses i 3kap.

text: 13 § andra stycket

text: Vad som sägs i

text: första stycket

text: gäller också när fullmäktige skall välja ledamöter och suppleanter i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse eller revisorer och revisorssuppleanter för granskning av sådan styrelses förvaltning.

text: Om fullmäktiges val av ledamöter och suppleanter i vissa statliga styrelser och andra organ finns särskilda bestämmelser.

text: Lag (1981:1107).

text: Ledamot i fullmäktige får framställa interpellation till ordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning. I Stockholms kommun får dock interpellation framställas endast till borgarråd.

text: Interpellation får framställas i ämnen som tillhör fullmäktiges, styrelsens, annan nämnds eller berednings handläggning. Interpellation får dock inte framställas i ärenden som rör utövning av befogenheten att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet eller annat jämförbart förhållande.

text: Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om interpellation får framställas. Interpellation skall vara tillgänglig för varje ledamot, innan fullmäktige fattar sådant beslut.

text: Fullmäktige kan föreskriva att ordföranden i styrelsen får överlämna till honom framställd interpellation att besvaras av annan ledamot av styrelsen som på grund av sitt uppdrag har särskilda förutsättningar att besvara interpellationen eller av sådan ledamot i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse som avses i

text: 23 § andra stycket

text: Om fullmäktige föreskriver det, får ledamot i fullmäktige framställa fråga till ordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning. I Stockholms kommun får dock sådan fråga framställas endast till borgarråd. Vid fråga skall tillämpas vad som föreskrivs i

text: andra stycket

text: om interpellation.

text: Lag (1983:563).

text: Vid sammanträde skall på ordförandens ansvar föras protokoll. Av protokollet skall framgå vilka ledamöter som har varit närvarande. Protokollet skall, för varje ärende, innehålla en kortfattad redogörelse för ärendets beskaffenhet, uppgift om de förslag och yrkanden i ärendet som ej har återkallats och fullmäktiges beslut i ärendet. Om omröstning har ägt rum, skall protokollet innehålla en redogörelse för propositionsordningen och uppgift om hur omröstningen har utfallit. När omröstning har skett öppet, skall i protokollet anges hur var och en har röstat. Om reservation som avses i

text: 26 §

text: har anförts, skall protokollet innehålla uppgift om reservationen.

text: Protokollet skall justeras av ordföranden och minst två ledamöter som fullmäktige för varje gång utser bland de närvarande. Justeringen skall äga rum senast fjorton dagar efter sammanträdesdagen på tid som ordföranden bestämmer och tillkännager vid sammanträdet. Justering får också verkställas av fullmäktige antingen genast eller vid nästa sammanträde.

text: Senast på andra dagen efter justeringen skall denna samt uppgift om den plats där protokollet finns tillgängligt tillkännages på anslagstavlan. Tillkännagivandet skall innehålla uppgift om vilken dag det har anslagits. Det får ej avlägsnas före besvärstidens utgång. Bevis om dagen för anslaget skall tecknas på protokollet eller utfärdas särskilt. I landstingskommun skall tillkännagivandet införas i de tidningar som avses i

text: 10 § tredje stycket

text: Den som vid fullmäktiges sammanträde har deltagit i avgörande av ärende får anföra reservation mot det fattade beslutet. Reservation skall anmälas innan sammanträdet avslutas samt, om den utvecklas närmare, avfattas skriftligen och avges senast när protokollet justeras.

text: I

text: arkivlagen (1990:782)

text: finns bestämmelser om fullmäktiges arkiv.

text: Lag (1990:787).

text: Fullmäktiges sammanträden skall vara offentliga. Fullmäktige får dock för visst ärende besluta att överläggningen skall hållas inom stängda dörrar. Suppleant får närvara vid sådan överläggning.

text: Ordföranden vakar över ordningen vid sammanträde. Han kan utvisa den som uppträder störande och ej rättar sig efter tillsägelse. Om oordning som ordföranden ej kan avstyra uppstår, får han upplösa sammanträdet.

text: Fullmäktige får besluta att till ledamot och suppleant i fullmäktige eller beredning skall i skälig omfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget, förlorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skall arvodet bestämmas till lika belopp för lika uppdrag.

text: Lag (1983:563).

text: Fullmäktige skall i en arbetsordning meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för fullmäktiges sammanträden och ärendenas handläggning.

text: vem som skall föra ordet till dess tillfällig ordförande som avses i

text: 8 § andra stycket

text: har utsetts,

text: utsändning av handlingar inför sammanträde,

text: anmälan av hinder för tjänstgöring vid sammanträde,

text: inkallande av suppleant,

text: handläggningen av motioner,

text: handläggningen av interpellationer och frågor som avses i

text: 24 § fjärde stycket

text: samt

text: förfarandet vid omröstning.

text: Arbetsordningen skall innehålla bestämmelser om

text: Kap. Styrelsen och övriga nämnder m.m.

text: Styrelsen skall leda förvaltningen av kommunens eller landstingskommunens angelägenheter och ha inseende över övriga nämnders verksamhet. Styrelsen skall uppmärksamt följa de frågor som kan inverka på kommunens eller landstingskommunens utveckling och ekonomiska ställning samt hos fullmäktige och övriga nämnder liksom hos andra myndigheter göra de framställningar som styrelsen finner påkallade.

text: att bereda eller yttra sig i ärenden som skall handläggas av fullmäktige,

text: att handha den ekonomiska förvaltningen och därvid själv förvalta kommunens eller landstingskommunens egendom i den mån sådan egendomsförvaltning ej har uppdragits åt annan nämnd,

text: att handha medelsförvaltningen i den mån fullmäktige ej har medgivit annan nämnd att helt eller delvis handha sin medelsförvaltning,

text: att verkställa fullmäktiges beslut i den mån verkställigheten ej har uppdragits åt annan,

text: att själv eller genom ombud föra kommunens eller landstingskommunens talan i alla mål och ärenden i den mån detta ej på grund av lag eller annan författning eller fullmäktiges beslut ankommer på annan,

text: att handha kommunens eller landstingskommunens informationsverksamhet i den mån fullmäktige ej har uppdragit denna åt annan nämnd,

text: att verka för sådana förenklingar i verksamheten som kan underlätta enskildas kontakter med kommunen eller landstingskommunen, samt

text: att i övrigt fullgöra de uppdrag som fullmäktige har överlämnat till styrelsen.

text: Det åligger vidare styrelsen

text: Styrelsen skall handlägga de ärenden som enligt särskilda författningar ankommer på styrelsen.

text: Styrelsen får infordra yttranden och upplysningar från övriga nämnder och från beredningar och tjänstemän i kommunen eller landstingskommunen, när det behövs för att styrelsen skall kunna fullgöra sina uppgifter.

text: Lag (1990:787).

text: Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljes av fullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock ej vara mindre än fem. Antalet suppleanter bör vara minst lika stort som antalet ledamöter.

text: Om suppleanter ej väljes proportionellt, skall vid valet även bestämmas den ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Beträffande valbarhet till ledamot eller suppleant i styrelsen, verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpas bestämmelserna i

text: 2 kap. 4 §

text: om ledamot och suppleant i fullmäktige på motsvarande sätt. Den som har uppnått aderton års ålder senast på dagen för valet till styrelsen är dock valbar. Utöver de personer som avses i

text: 2 kap. 4 § andra stycket

text: får ej heller tjänsteman som är chef för verk som hör till styrelsens förvaltningsområde väljas till ledamot eller suppleant i styrelsen.

text: I Stockholms kommun får borgarråd ej väljas till ledamot eller suppleant i styrelsen.

text: Ledamot och suppleant i styrelsen har rätt till den ledighet från anställning som behövs för uppdraget.

text: Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljs för tre år, räknat från och med den 1 januari året efter det år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum.

text: I Stockholms kommun väljs dock ledamöter och suppleanter årligen för tiden intill nästa val vid första sammanträdet med fullmäktige under tjänstgöringsåret.

text: Om val till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i styrelsen två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val av ledamöter och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden. Om ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden, inträder suppleant, enligt den ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet, i ledamotens ställe för återstoden av tjänstgöringstiden. Om annan ledamot avgår, förrättas fyllnadsval för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Lag (1981:1105).

text: Fullmäktige väljer för den tid som fullmäktige bestämmer bland styrelsens ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande.

text: Om varken ordföranden eller vice ordförande kan närvara vid sammanträde med styrelsen, utser styrelsen annan ledamot att för tillfället föra ordet.

text: Om ordföranden på grund av sjukdom eller annars för längre tid är hindrad att fullgöra sitt uppdrag, får styrelsen utse annan ledamot att som ersättare för ordföranden fullgöra dennes uppgifter.

text: Styrelsen bestämmer tid och plats för sina sammanträden. Sammanträde skall även hållas, när minst en tredjedel av styrelsens ledamöter begär det eller ordföranden anser att det behövs.

text: Styrelsen får kalla ledamot eller suppleant i fullmäktige, annan nämnd eller beredning, tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen eller särskild sakkunnig att närvara vid sammanträde med styrelsen. Den som har kallats till sammanträde får, om styrelsen beslutar det, deltaga i överläggningarna men ej i besluten.

text: Beträffande suppleants tjänstgöring i styrelsen gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i

text: 2 kap. 11 §

text: om suppleants tjänstgöring i fullmäktige. Detta gäller även när ledamot, som ej har utsetts vid proportionellt val, har avgått och fyllnadsval ännu ej har ägt rum.

text: Suppleant får närvara vid styrelsens sammanträden och skall underrättas om tid och plats för sammanträde.

text: Styrelsen får handlägga ärende endast om mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: I fråga om jäv gäller att ledamot i styrelsen och annan som har att handlägga ärende hos styrelsen inte får delta i eller närvara vid handläggningen av ärende som personligen rör honom själv eller hans make, föräldrar, barn eller syskon eller annan honom närstående.

text: Lag (1986:1134).

text: När styrelsen väljer avdelning som avses i

text: 12 §

text: eller organ bestående av ledamöter eller suppleanter i styrelsen för beredning av ärende som styrelsen skall handlägga tillämpas bestämmelserna i

text: 2 kap. 23 §

text: om proportionellt val på motsvarande sätt.

text: I fråga om förfarandet vid fattande av beslut, förande av protokoll, protokolls innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om justering och reservation tillämpas bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: och

text: 26 §§

text: om fullmäktige på motsvarande sätt för styrelsen. Protokollet får dock justeras av ordföranden och endast en ytterligare ledamot. Tillkännagivande om justering behöver ej införas i tidning.

text: I

text: arkivlagen (1990:782)

text: finns bestämmelser om styrelsens arkiv.

text: Lag (1990:787).

text: Delgivning med styrelsen sker med ordföranden eller den som enligt reglemente, instruktion eller särskilt beslut är behörig att mottaga delgivning.

text: Lag (1986:1134).

text: Fullmäktige får antaga reglemente med närmare bestämmelser om styrelsens verksamhet.

text: Styrelsen får, om fullmäktige beslutar det, uppdraga åt särskild avdelning, bestående av ledamöter eller suppleanter i styrelsen, åt ledamot eller suppleant eller åt tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen att på styrelsens vägnar besluta i viss grupp av ärenden, vilkas beskaffenhet skall anges i reglemente eller särskilt beslut. Framställning eller yttrande till fullmäktige liksom yttrande med anledning av överklagande av styrelsens beslut får dock beslutas endast av styrelsen samfällt.

text: Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt

text: andra stycket

text: skall anmälas till styrelsen, som bestämmer i vilken ordning detta skall ske.

text: Fullmäktige tillsätter nämnder för förvaltning och verkställighet som enligt särskilda författningar ankommer på dessa. För sådana nämnder gäller vad som är föreskrivet i dessa författningar.

text: För förvaltning och verkställighet i övrigt får fullmäktige tillsätta de nämnder som behövs. Ledamöter och suppleanter i sådan nämnd väljes av fullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Beträffande sådan nämnd skall vad som är föreskrivet beträffande styrelsen i

text: 2 § andra stycket

text: 3 § första stycket

text: 4 §

text: 5 § tredje stycket

text: 12 §§

text: , och, utom i fråga om nämnd i Stockholms kommun,

text: 6 §

text: tillämpas på motsvarande sätt.

text: Om vissa lokala organ i kommunerna och särskilda organ i landstingskommunerna finns särskilda bestämmelser.

text: Lag (1985:128).

text: Om styrelsen eller någon annan nämnd uppdrar åt en tjänsteman hos kommunen eller landstingskommunen att besluta på styrelsens eller nämndens vägnar, får styrelsen eller nämnden ställa upp villkor som innebär att de som utnyttjar deras tjänster skall beredas tillfälle att framställa förslag eller att yttra sig innan beslutanderätten utövas.

text: Styrelsen eller nämnden får också föreskriva att beslutanderätten får utövas endast om företrädare för dem som utnyttjar styrelsens eller nämndens tjänster har tillstyrkt det beslut som tjänstemannen avser att fatta.

text: Lag (1988:134).

text: 13 b §

text: har upphävts genom

text: lag (1985:896).

text: handha förvaltning och verkställighet i fråga om egendom som annars förvaltas av annan nämnd,

text: handlägga frågor om anställning, ledighet, vikariat eller skiljande från tjänst samt andra frågor beträffande personal som är underställd annan nämnd.

text: Fullmäktige får, i den mån ej annat är föreskrivet i lag eller annan författning, besluta att styrelsen eller annan nämnd skall

text: Fullmäktige får besluta att ledamot eller suppleant i fullmäktige, styrelsen, annan nämnd eller beredning får närvara vid styrelsens eller annan nämnds sammanträden, även om han ej är ledamot eller suppleant i styrelsen eller nämnden, och deltaga i överläggningarna men ej i besluten samt få sin mening antecknad i protokollet.

text: Fullmäktige får besluta att till ledamot och suppleant i styrelsen eller annan nämnd skall i skälig omfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget, förlorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skall arvodet bestämmas till lika belopp för lika uppdrag.

text: Lag (1983:563).

text: I Stockholms kommun väljer fullmäktige borgarråd för tre år vid första sammanträdet under tjänstgöringsåret det år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum. Beträffande valbarhet till borgarråd och verkan av att valbarheten upphör tillämpas bestämmelserna i

text: 2 kap. 4 §

text: om ledamot i fullmäktige. Vid val av borgarråd skall, om det begärs, varje borgarråd väljas särskilt. Om val till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdrag som borgarråd två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats skall fullmäktige förrätta nytt val av borgarråd för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Om borgarråd avgår under tjänstgöringstiden, skall nytt borgarråd snarast väljas för återstoden av tjänstgöringstiden. För tiden till dess så har skett och vid tjänstledighet för borgarråd får styrelsen förordna vikarie.

text: Fullmäktige får besluta att till borgarråd skall i skälig omfattning lämnas ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner.

text: Lag (1981:1105).

text: Borgarråden skall närvara vid styrelsens sammanträden och får deltaga i överläggningarna men ej i besluten. Borgarråden skall bilda en borgarrådsberedning.

text: Styrelsen utser borgarråd till ordförande i sådan nämnd, som avses i

text: 13 §

text: , om ej annat har föreskrivits i lag eller annan författning eller bestämts av fullmäktige. Borgarråd tjänstgör som ordförande i nämnd till dess han avgår som borgarråd. Om ärendenas fördelning mellan borgarråden förändras, får styrelsen besluta att borgarråds ordförandeuppdrag skall upphöra tidigare. Den som styrelsen enligt

text: 17 § andra stycket

text: har förordnat till vikarie för borgarråd utövar även borgarrådets uppdrag som ordförande i nämnd.

text: Fullmäktige meddelar närmare föreskrifter om borgarråden.

text: 3 a kap.

text: Medbestämmandeformer för de anställda

text: Fullmäktige inrättar partssammansatta organ.

text: Partssammansatta organ kan, om inte annat följer av lag eller annan författning, ha till uppgift att inom styrelsens eller andra nämnders verksamhetsområden svara för beredning, förvaltning och verkställighet i ärenden som rör förhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen som arbetsgivare och dess arbetstagare.

text: Till sådana organ får inte överlämnas att avgöra frågor som avser den kommunala eller landstingskommunala verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet eller frågor om myndighetsutövning mot någon enskild med undantag av ärenden om anställning, ledighet, vikariat och förslagsbelöning.

text: Lag (1986:1134).

text: Ett partssammansatt organ består av företrädare för kommunen eller landstingskommunen och av företrädare för arbetstagarna.

text: Kommunens eller landstingskommunens företrädare väljs av fullmäktige eller av styrelsen eller annan nämnd som fullmäktige utser.

text: Arbetstagarnas företrädare utses av den eller de lokala arbetstagarorganisationer i förhållande till vilka kommunen eller landstingskommunen är bunden av kollektivavtal om sådant organ.

text: Lag (1985:896).

text: Fullmäktige fastställer reglementen för partssammansatta organ. I reglementet anges organens uppgifter, sammansättning, mandattid och verksamhetsformer.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 9 § andra stycket

text: och

text: 10 § tredje stycket

text: tillämpas också på ett partssammansatt organ. Detsamma gäller i fråga om bestämmelserna i

text: 3 kap. 10 § andra stycket

text: om förande av protokoll, protokolls innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om justering och reservation.

text: Styrelsen eller en annan nämnd inom vars verksamhetsområde ett partssammansatt organ har tillsatts får återkalla uppdrag som har överlämnats till organet, om synnerliga skäl föreligger till det.

text: Lag (1985:896).

text: Företrädare för de anställda hos kommunen eller landstingskommunen (

text: personalföreträdare

text: ) får, i den omfattning som anges i

text: 7 §§

text: , närvara vid sammanträden med andra nämnder än styrelsen.

text: Lag (1985:896).

text: Personalföreträdare har rätt att närvara vid en nämnds behandling av ärenden som rör förhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen som arbetsgivare och dess arbetstagare. Om nämnden i särskilt fall medger det, får personalföreträdare närvara vid behandlingen av andra ärenden.

text: Lag (1985:896).

text: Närvarorätt föreligger inte vid handläggning av ärenden om myndighetsutövning mot någon enskild med undantag av ärenden om anställning, ledighet, vikariat och förslagsbelöning samt ärenden som gäller föreskrifter som avses i

text: 8 kap.

text: regeringsformen

text: förhandlingar med en arbetstagarorganisation,

text: uppsägningar av kollektivavtal,

text: arbetskonflikter,

text: rättstvister mellan kommunen eller landstingskommunen och en arbetstagarorganisation.

text: Lag (1986:1134).

text: Närvarorätt föreligger inte heller vid handläggningen av frågor som rör

text: Personalföreträdare har rätt att delta i nämndens överläggningar men inte i besluten.

text: En nämnd är skyldig att, med iakttagande av bestämmelserna i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: , lämna personalföreträdarna de upplysningar som behövs för deras verksamhet.

text: Lag (1985:896).

text: Personalföreträdare utses särskilt för varje nämnd bland de anställda hos kommunen eller landstingskommunen, i första hand bland dem som är anställda inom nämndens verksamhetsområde.

text: Högst tre personalföreträdare och en ersättare för envar av dem får finnas i varje nämnd.

text: Lag (1985:896).

text: Personalföreträdarna utses av den eller de lokala arbetstagarorganisationer i förhållande till vilka kommunen eller landstingskommunen är bunden av kollektivavtal.

text: Lag (1985:896).

text: Vad i denna lag eller annan författning föreskrivs om jäv för ledamot eller någon annan som har att handlägga ärende i nämnd skall också gälla för personalföreträdare i nämnden.

text: Dock skall jäv enligt

text: 11 § första stycket 5 förvaltningslagen (1986:223)

text: inte anses föreligga enbart på grund av att en personalföreträdare är förtroendeman eller funktionär hos en arbetstagarorganisation som har intresse att bevaka i ärendet eller på grund av att han eller hon i en sådan egenskap på organisationens vägnar har deltagit i en sådan förhandling i ärendet som ägt rum enligt lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet.

text: Lag (1986:1134).

text: Kallelser av personalföreträdare till sammanträden sker i samma ordning som gäller för kallelser av ledamöter i nämnden. Ersättare kallas endast då de skall tjänstgöra som personalföreträdare.

text: Lag (1985:896).

text: 4 KAP. Ekonomisk förvaltning

text: Fast eller lös egendom som tillhör kommun eller landstingskommun bör förvaltas så, att förmögenheten ej minskas.

text: Kommuns och landstingskommuns medelsbehov skall, i den mån det ej fylls på annat sätt, täckas med skatt.

text: Lag (1980:85).

text: Kommun och landstingskommun skall årligen upprätta budget för nästa kalenderår.

text: Budgeten skall, med utgångspunkt i ställningen enligt de avslutade räkenskaperna för året före det år som budgeten upprättas, innehålla en plan för ekonomin under budgetåret. I planen skall redovisas de anslag som skall utgå och täckningen av medelsbehovet med angivande av skattesatsen.

text: Förslag till budget skall göras upp av styrelsen före oktober månads utgång. Om särskilda förhållanden påkallar det, får budgetförslaget göras upp i november månad. I sådant fall skall styrelsen före oktober månads utgång göra upp förslag till skattesats för den kommunalskatt eller landstingsskatt som ingår i preliminär skatt för inkomst under det följande året. Styrelsen bestämmer när övriga nämnder senast skall lämna sina särskilda budgetförslag till styrelsen.

text: Budgeten fastställes av fullmäktige före november månads utgång. År då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall budgeten fastställas av de nyvalda fullmäktige. Om budgeten till följd av särskilda förhållanden ej kan fastställas före november månads utgång, skall fullmäktige ändå fastställa skattesatsen inom denna tid. Budgeten skall därefter fastställas före december månads utgång. Därvid får fullmäktige, om det finns skäl därtill, fastställa annan skattesats än den som har bestämts tidigare.

text: Styrelsens förslag till budget skall från och med kungörandet av det sammanträde med fullmäktige vid vilket budgeten skall fastställas vara tillgängligt för allmänheten på plats som tillkännages i kungörelsen.

text: Beslut om anslag skall även innefatta anvisning av medel för att täcka anslaget. Fullmäktige kan besluta att särskilt anslag, som ej förbrukas under det år för vilket det har beviljats, får användas för samma ändamål under det följande året. Sådant beslut får därefter fattas för ett år i sänder.

text: Kommun och landstingskommun får avsätta medel till kapitalfonder och driftfonder. Fondmedel får tas i anspråk för annat ändamål än det som fonden avser endast genom beslut i samband med att budgeten fastställs.

text: Lag (1981:165).

text: Kommun och landstingskommun får taga upp lån och ingå borgen.

text: Kommun och landstingskommun får ej upplåta panträtt i sin egendom till säkerhet för fordran. Vid förvärv av egendom får kommun och landstingskommun övertaga betalningsansvaret för lån som tidigare har tagits upp mot säkerhet av panträtt i egendomen.

text: Lag (1979:236).

text: 8 §

text: upphävd genom

text: lag (1979:236).

text: Styrelsen skall fortlöpande föra räkenskaper över de medel som den omhänderhar.

text: Annan nämnd som omhänderhar medel skall föra räkenskaper i enlighet med anvisningar av styrelsen och årligen, inom tid som styrelsen bestämmer, till styrelsen avlämna redovisning för sin medelsförvaltning under föregående kalenderår.

text: När sådan redovisning har lämnats, skall styrelsen inom tid som fullmäktige bestämmer sammanfatta och avsluta räkenskaperna.

text: 5 KAP. Revision

text: Nyvalda fullmäktige väljer under år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum tre eller flera revisorer samt minst lika många revisorssuppleanter för granskning av de tre följande årens verksamhet. Fullmäktige får därvid välja revisorer och suppleanter för granskning av viss eller vissa nämnders verksamhet. Antalet revisorer, liksom antalet suppleanter, för varje nämnd eller grupp av nämnder skall dock vara minst tre. Om val till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för revisorerna och revisorssuppleanterna två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val av revisorer och revisorssuppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Beträffande valbarhet till revisor eller revisorssuppleant, verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse skall bestämmelserna i

text: 2 kap. 4 §

text: om ledamot i fullmäktige tillämpas. Den som har uppnått aderton års ålder senast på dagen för valet till revisor eller suppleant är dock valbar.

text: Om revisor som ej har utsetts vid proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden får fullmäktige förrätta fyllnadsval för återstoden av denna tid.

text: Revisor och revisorssuppleant har rätt till den ledighet från anställning som behövs för uppdraget.

text: Fullmäktige får besluta att till revisor och revisorssuppleant skall i skälig omfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget, förlorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skall arvodet bestämmas till lika belopp för lika uppdrag.

text: Lag (1983:563).

text: Den som är ledamot eller suppleant i styrelsen eller annars är redovisningsskyldig till kommunen eller landstingskommunen får ej vara revisor eller revisorssuppleant för granskning av verksamhet som omfattas av redovisningsskyldigheten och ej heller deltaga i val av revisor eller revisorssuppleant för granskning av sådan verksamhet eller i handläggningen av ärende om ansvarsfrihet för verksamheten. Detsamma gäller make, föräldrar, barn eller syskon eller annan närstående till den redovisningsskyldige. Ordföranden och vice ordförande i styrelsen eller annan nämnd vars verksamhet granskningen gäller får, utan hinder av vad som nu har sagts och även om de ej är ledamöter i fullmäktige, deltaga i fullmäktiges överläggning, när revisionsberättelse som avser granskningen behandlas.

text: Revisorerna granskar styrelsens och övriga nämnders verksamhet. De prövar om verksamheten har utövats på ett ändamålsenligt och från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt, om räkenskaperna är rättvisande och om den kontroll som har utövats inom nämnderna är tillräcklig.

text: Revisor har rätt att av nämnd få de uppgifter och upplysningar som behövs för revisionsarbetet. Revisor får när som helst inventera de penningmedel och värdehandlingar som nämnd omhänderhar samt taga del av räkenskaper och andra handlingar som berör nämnds verksamhet.

text: Vad som har sagts om nämnd gäller i tillämpliga delar beträffande beredning.

text: Revisorerna utövar, om ej fullmäktige bestämmer annat, själva den förvaltning som har samband med revisionsuppdraget. Beslut som revisorerna fattar angående förvaltningen skall upptagas i protokoll. Bestämmelserna i

text: 3 kap. 10 §

text: om justering av protokoll och tillkännagivande om justeringen tillämpas på motsvarande sätt.

text: Revisorerna skall årligen till fullmäktige avge berättelse med redogörelse för resultatet av den revision som avser verksamheten under det föregående året. Av berättelsen skall framgå om anmärkning beträffande den granskade verksamheten föreligger eller ej. Om anmärkning framställes skall anledningen till denna anges i berättelsen. Revisionsberättelsen skall innehålla särskilt uttalande i frågan huruvida ansvarsfrihet tillstyrkes eller ej.

text: Sedan förklaringar har inhämtats över de anmärkningar som har framställts i revisionsberättelsen, skall fullmäktige vid sammanträde före utgången av året efter det år som revisionen avser besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller åtgärd för att bevara kommunens eller landstingskommunens rätt skall vidtagas. Om ej talan väckes inom ett år från det att revisionsberättelsen framlades på sammanträde med fullmäktige, anses ansvarsfrihet beviljad. Utan hinder av att ansvarsfrihet har beviljats får talan föras beträffande skada på grund av brottslig handling, om ej ansvarsfriheten uppenbarligen avsåg även den skadan.

text: Fullmäktige kan meddela närmare föreskrifter om revisionen.

text: 6 KAP. Skatt till kommun och landstingskommun

text: Om skyldighet att erlägga kommunalskatt föreskrives i

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: Den som är skattskyldig till kommun inom landstingskommun är också skyldig att erlägga landstingsskatt.

text: Skattesatsen för kommunalskatt och landstingsskatt bestäms enligt de grunder som anges i lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m.

text: Lag (1984:507).

text: När budgeten har fastställts, skall styrelsen genast underrätta skattemyndigheten och statistiska centralbyrån om den skattesats som har bestämts för det följande året.

text: Om skattesatsen ej har fastställts före oktober månads utgång, skall styrelsen genast underrätta skattemyndigheten och statistiska centralbyrån om styrelsens förslag till skattesats. Har annan skattesats än den föreslagna fastställts, skall styrelsen genast underrätta dessa myndigheter och riksskatteverket om den fastställda skattesatsen. Om budgeten ej har fastställts före november månads utgång skall, så snart skattesatsen för den preliminära skatten har fastställts, skattemyndigheten och statistiska centralbyrån underrättas om skattesatsen.

text: I annan kommun än Stockholms kommun skall styrelsen också underrätta skattemyndigheten och statistiska centralbyrån om beslut av församling eller kyrklig samfällighet inom kommunen om skattesatsen för det följande året.

text: Lag (1990:369).

text: Om utbetalning av kommunalskatt och landstingsskatt finns bestämmelser i lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt.

text: Skattemyndigheten skall senast den 8 mars till styrelsen överlämna redovisning för det föregående året över skatt som tillkommer kommunen eller landstingskommunen och som har utanordnats till styrelsen. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om sådan redovisning.

text: Lag (1990:369).

text: 7 KAP. Kommunalbesvär och besvärsnämnd

text: ej har tillkommit i laga ordning,

text: står i strid mot lag eller annan författning,

text: på annat sätt överskrider kommunfullmäktiges eller landstingets befogenhet,

text: kränker klagandens enskilda rätt eller

text: annars vilar på orättvis grund.

text: Om ej annat är särskilt föreskrivet, får kommunfullmäktiges beslut överklagas av den som är medlem av kommunen och landstingets beslut överklagas av den som är medlem av landstingskommunen. Sådana beslut överklagas genom besvär hos kammarrätten. Besvären får grundas endast på omständigheter som innebär att beslutet

text: Besvärshandlingen skall ha kommit in till kammarrätten inom tre veckor från den dag då justering av det över beslutet förda protokollet har tillkännagetts på kommunens eller landstingskommunens anslagstavla. Om besvärshandlingen före besvärstidens utgång har kommit in till kommunen eller landstingskommunen, skall besvären ändå tas upp till prövning.

text: I besvärshandlingen skall anges det beslut som överklagas och de omständigheter på vilka besvären grundas. Klaganden får ej anföra någon ny omständighet till grund för besvären efter besvärstidens utgång.

text: Lag (1980:273).

text: I fråga om besvär över beslut av styrelsen, annan nämnd eller partssammansatt organ skall bestämmelserna i

text: 1 §

text: om besvär över kommunfullmäktiges eller landstingets beslut tillämpas, om ej annat sägs i

text: 3 §

text: eller är särskilt föreskrivet. Besvär får ej anföras över beslut av rent förberedande eller rent verkställande art.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: gäller även beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt

text: 3 kap. 12 §

text: . I fråga om beslut som ej har protokollförts särskilt räknas besvärstiden från den dag då justering av protokoll, som har förts vid det sammanträde med styrelsen eller nämnden varvid beslutet har anmälts, har tillkännagetts på anslagstavlan.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: gäller också i fråga om besvär över sådant beslut av revisorerna som avses i

text: 5 kap. 4 §

text: Lag (1980:273).

text: Fullmäktige får utse en särskild nämnd, besvärsnämnden, med uppgift att pröva överklagande av styrelsens, någon annan nämnds, ett partssammansatt organs eller revisorernas beslut om tillsättning av eller förordnande på en kommunal eller landstingskommunal tjänst, om beslutet annars skulle ha överklagats enligt

text: 2 §

text: . Bestämmelserna i

text: och

text: 29 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: tillämpas i ärenden hos besvärsnämnden.

text: Reglemente för besvärsnämnden antas av fullmäktige.

text: Om inte annat föreskrivs i reglementet, tillämpas bestämmelserna i

text: 3 kap. 13 § andra stycket

text: , med undantag av hänvisningen till

text: 3 kap. 9 § andra stycket

text: , även på besvärsnämnden. I fråga om jäv gäller föreskrifterna i

text: och

text: 12 §§

text: förvaltningslagen

text: Om besvärsnämnd finns, får den som är missnöjd med ett beslut som avses i

text: första stycket

text: överklaga beslutet hos nämnden inom den tid, som föreskrivs i

text: 1 § andra stycket

text: och

text: 2 § andra stycket

text: . Skrivelsen med överklagandet ges in till nämnden.

text: Beträffande besvär över besvärsnämnds beslut tillämpas bestämmelserna i

text: 1 §

text: på motsvarande sätt. Till stöd för sådana besvär får dessutom åberopas att det hos besvärsnämnden överklagade beslutet är oriktigt på någon sådan grund som sägs i

text: 1 §

text: Lag (1987:441).

text: Vid tillämpning av

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: anses kommunen eller landstingskommunen som part.

text: Ett föreläggande enligt

text: 5 § förvaltningsprocesslagen

text: får ej gälla sådan brist i besvärshandlingen som består i att denna ej anger den eller de omständigheter på vilka besvären grundas. Bestämmelsen i

text: 29 § förvaltningsprocesslagen

text: om rätt att utan yrkande besluta till det bättre för enskild tillämpas ej.

text: Lag (1980:273).

text: Besvär över ett beslut av kammarrätten vilket har gått klaganden emot får anföras endast av denne. Besvär över ett beslut, varigenom kammarrätten har bifallit besvär eller förbjudit att det överklagade beslutet verkställs, får anföras av kommunen och medlem av denna eller, när fråga är om ett landstingskommunalt beslut, av landstingskommunen och medlem av denna.

text: Lag (1980:273).

text: Om beslut av fullmäktige har blivit upphävt genom avgörande som har vunnit laga kraft och om beslutet redan har verkställts, skall fullmäktige föranstalta om rättelse av verkställigheten i den mån det är möjligt.

text: Första stycket tillämpas på motsvarande sätt i fråga om beslut av styrelsen eller annan nämnd eller partssammansatt organ eller av revisorerna.

text: Lag (1985:896).


rpubl:andrar: upph. 16 §

dcterms:title: Lag (1977:180) om införande av kommunallagen (1977:179)

text: Kommunallagen (1977:179)

text: och denna lag träder i kraft den 1 juli 1977.

text: kommunallagen (1953:753)

text: lagen (

text: ) om införande av

text: kommunallagen

text: landstingslagen (1954:319)

text: lagen (

text: ) om införande av

text: landstingslagen

text: kommunallagen (1957:50)

text: för Stockholm och

text: lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om Stockholms läns landstingskommun.

text: Genom

text: kommunallagen (1977:179)

text: upphäves

text: Om i lag eller annan författning förekommer hänvisning till föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i

text: kommunallagen (1977:179)

text: eller denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

beteckning: 4 §

text: Bestämmelserna i

text: kommunallagen (1977:179)

text: om att suppleanter skall utses för ledamöterna i kommunfullmäktige tillämpas första gången vid val som avser tiden efter utgången av oktober 1979. Bestämmelserna i nämnda lag om att suppleanter skall utses för ledamöterna i sådan nämnd som avses i

text: 3 kap. 13 § andra stycket samma lag

text: tillämpas första gången vid val som avser tiden efter utgången av år 1979.

beteckning: 5 §

text: Tjänstgöringstiderna för ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige i annan kommun än Stockholms kommun och i landsting, som har valts enligt äldre bestämmelser, upphör vid utgången av oktober 1979.

beteckning: 6 §

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap. 11 § fjärde stycket kommunallagen (1977:179)

text: om suppleants tjänstgöring i kommunfullmäktige tillämpas först efter utgången av oktober 1979.

beteckning: 7 §

text: I fråga om motion som har väckts före den 1 juli 1977 räknas den tidsfrist som anges i

text: 2 kap. 17 § kommunallagen (1977:179)

text: från nämnda dag.

beteckning: 8 §

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 17 §

text: och

text: 5 kap. 1 §

text: kommunallagen (1977:179)

text: om valbarhet och verkan av att valbarheten upphör tillämpas ej i fråga om borgarråd, revisor eller revisorssuppleant, som har valts med stöd av äldre bestämmelser.

text: Bestämmelserna i

text: 5 kap. 1 § första stycket första punkten kommunallagen (1977:179)

text: om val av revisorer och suppleanter tillämpas första gången vid val som avser tid efter utgången av år 1979. Kommunfullmäktige och landsting väljer år 1977 tre eller flera revisorer samt minst lika många suppleanter för granskning av de två följande årens verksamhet.

text: Föreskrifter som avses i

text: 2 kap.

text: och

text: 30 §§

text: kommunallagen (1977:179)

text: behöver ej meddelas före den 1 juli 1978. Till dess föreskrifter som avses i

text: 2 kap. 27 § nämnda lag

text: har meddelats gäller äldre bestämmelser om arkivvård. I landstingskommun gäller äldre bestämmelser om arbetsordning till dess föreskrifter som avses i

text: 2 kap. 30 § nämnda lag

text: har meddelats.

text: I fråga om förvaltningsutskottets rätt att företräda landstinget mellan dess sammanträden får äldre bestämmelser tillämpas intill den 1 juli 1978.

text: I fråga om rätt att anföra kommunalbesvär över beslut som har meddelats före den 1 juli 1977 gäller äldre bestämmelser. Om besvärshandling som avses i

text: 7 kap. 1 § tredje stycket kommunallagen (1977:179)

text: har kommit in till länsstyrelsen men ej till regeringsrätten före besvärstidens utgång och om det överklagade beslutet har meddelats före den 1 juli 1977, skall regeringsrätten ändå upptaga besvären till prövning.

text: Bestämmelserna i

text: 8 § lagen (1953:754)

text: om införande av

text: kommunallagen

text: gäller till den 1 juli 1978.

text: Rikets indelning i landstingskommuner ändras ej genom

text: kommunallagen (1977:179)

text: I Stockholms kommun får drätselnämnd behållas.

text: Utan hinder av

text: 3 kap. 1 § 3 kommunallagen (1977:179)

text: skall drätselnämnden handha medelsförvaltningen i den mån fullmäktige ej har medgivit annan nämnd att helt eller delvis handha sin medelsförvaltning. Drätselnämnden skall fullgöra de uppgifter i fråga om räkenskapsföringen som annars ankommer på kommunstyrelsen. Bestämmelserna i

text: 4 kap. 9 § kommunallagen

text: om styrelsen skall därvid i stället gälla drätselnämnden.

text: Beträffande drätselnämnden tillämpas i övrigt bestämmelserna i

text: 3 kap. 13 § andra stycket kommunallagen (1977:179)

text: på motsvarande sätt. Ordföranden i borgarrådsberedningen skall vara ordförande i drätselnämnden.

text: Upphör att gälla genom förordning (1981:656).


rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990 då lagen (

text: ) om TV-övervakning upphör att gälla. Bestämmelserna i

text: 3 § andra stycket första meningen

text: och

text: 4 § första stycket andra meningen

text: 2 i den nya lagen träder dock i kraft först den 1 april 1991. Under tiden från och med den 1 juli 1990 till och med den 31 mars 1991 gäller att övervakningskameror som är avsedda för skydd av en lokal, ett förvaringsutrymme eller någon annan anläggning av betydelse från totalförsvarssynpunkt skall vara undantagna från upplysningsplikten och tillståndskravet enligt

text: och

text: 4 §§

text: Beslut om tillstånd eller föreskrift som har meddelats med stöd av bestämmelser i den gamla lagen skall anses ha meddelats med stöd av motsvarande bestämmelser i den nya lagen.

text: Den som vid den nya lagens ikraftträdande har en övervakningskamera uppsatt så som anges i

text: 4 § första stycket första meningen

text: , utan att det enligt den gamla lagen krävs tillstånd att använda kameran, får fortsätta att ha kameran uppsatt på angivet sätt till utgången av december 1990. Har före nämnda tidpunkt en ansökan enligt den nya lagen gjorts om tillstånd till fortsatt användning av kameran får den vara uppsatt på angivet sätt även efter denna tidpunkt men, om tillstånd inte ges, inte längre än en månad från den dag då beslutet vann laga kraft.

text: Den gamla lagens bestämmelser gäller i fråga om överklagande av beslut som har meddelats av länsstyrelsen före den nya lagens ikraftträdande.

type: lista

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Lag (1977:20) om TV-övervakning

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: Denna lag är tillämplig på TV-kamera som är anbringad så att den, utan att manövreras på platsen, kan användas för personövervakning (

kind: term

text: övervakningskamera

text: Lagen gäller ej övervakningskamera som för skyddsändamål användes vid lokal, förvaringsutrymme eller annan anläggning av betydelse från totalförsvarssynpunkt.

text: Övervakningskamera skall brukas med tillbörlig hänsyn till enskilds personliga integritet.

text: Det åligger den som brukar övervakningskamera att fortlöpande och på verksamt sätt upplysa om kameran och dess brukande.

text: Tillstånd

text: Tillstånd att bruka övervakningskamera krävs för att sådan kamera skall få vara anbringad så att den kan riktas mot plats som är upplåten för eller eljest nyttjas av allmänheten. Sådant tillstånd behövs dock ej för övervakningskamera som av trafiksäkerhetsskäl eller för arbetarskydd är anbringad på fordon, maskin eller liknande för att förbättra sikten för föraren eller brukaren.

text: Fråga om tillstånd prövas av länsstyrelsen.

text: Regeringen får förordna, att avgift skall tas ut för handläggning hos länsstyrelsen av fråga om tillstånd.

text: Lag (1979:333).

text: Ansökan om tillstånd skall göras skriftligen av den som avser att bruka övervakningskameran.

text: uppgift om ändamålet med kameran,

text: beskrivning av kameran och den plats där den skall anbringas,

text: uppgift om den övervakningsanläggning i vilken kameran skall ingå.

text: Ansökan skall innehålla

text: Vid prövning av fråga om tillstånd skall länsstyrelsen taga hänsyn dels till sökandens intresse av att få bruka övervakningskameran, dels till det intresse som enskilda kan ha av att övervakning ej förekommer. Tillstånd får meddelas endast om kameran är erforderlig för det uppgivna ändamålet och anledning saknas att antaga, att otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet skall uppkomma.

text: Innan tillstånd meddelas, skall yttrande inhämtas från den kommun inom vilken kameran skall brukas. Kan kamera som brukas av arbetsgivare riktas mot arbetsplats, skall även skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder de anställda få tillfälle att yttra sig.

text: Tillstånd skall avse viss till ändamål, plats och funktionssätt bestämd kamera samt förenas med föreskrifter om hur övervakningen får anordnas och hur upplysning om övervakningen skall lämnas.

text: I övrigt skall länsstyrelsen meddela de föreskrifter i fråga om upptagning av bilder samt förvaring och användning av upptaget material som kan anses erforderliga av hänsyn till enskilds personliga integritet.

text: Om otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet uppkommer efter tillståndsbeslutet, får länsstyrelsen meddela ändrade föreskrifter eller återkalla tillståndet.

text: Är övervakningskamera ej längre erforderlig för det ändamål som tillståndet avser, skall tillståndet återkallas.

text: Tillsyn

text: Länsstyrelsen utövar tillsyn över att övervakningskamera ej är anbringad i strid mot

text: 4 §

text: och att de föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag följes.

text: Om länsstyrelsen finner det erforderligt för att utöva tillsyn enligt

text: första stycket

text: , äger länsstyrelsen erhålla tillträde till kontrollrum och andra delar av övervakningsanläggning samt infordra upplysningar från innehavare eller brukare av övervakningskamera.

text: Straff m.m.

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet brukar övervakningskamera utan att upplysning lämnas enligt

text: 3 §

text: eller har sådan kamera anbringad i strid mot

text: 4 § första stycket

text: eller bryter mot föreskrift, som meddelats enligt

text: 7 §

text: eller

text: 8 § första stycket

text: , dömes till böter.

text: Underlåter innehavare eller brukare av övervakningskamera att i enlighet med

text: 9 § andra stycket

text: lämna tillträde eller tillhandahålla upplysning, får länsstyrelsen förelägga vite. För att bereda sig tillträde får länsstyrelsen vid behov anlita polishandräckning.

text: Talan mot länsstyrelsens beslut föres hos regeringen genom besvär. Justitiekanslern får föra talan för att tillvarataga allmänna intressen.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990 då förordningen (

text: ) om TV-övervakning skall upphöra att gälla. Den gamla förordningens bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats av länsstyrelsen före den nya förordningens ikraftträdande.

dcterms:title: Förordning (1977:21) om TV-övervakning

text: Ansökan om tillstånd att bruka övervakningskamera som avses i lagen (

text: ) om TV-övervakning göres hos länsstyrelsen i det län inom vilket kameran skall brukas.

text: För handläggning i länsstyrelsen av ansökan som avses i

text: 1 §

text: betalar sökanden en avgift om 425 kronor för tillstånd för en kamera och 125 kronor för varje ytterligare kamera som tillstånd meddelas för. Föreligger synnerliga skäl, får avgiften sättas ned.

text: Staten, kommunerna och landstingskommunerna är fria från avgift enligt denna paragraf.

text: Förordning (1981:723).

text: Länsstyrelsen beslutar om avgift enligt

text: 2 §

text: På belopp som ej har erlagts inom tid som har bestämts av länsstyrelsen utgår ränta enligt

text: räntelagen (1975:635)

text: När beslut enligt lagen (

text: ) om TV-övervakning expedieras, skall avskrift av beslutet överlämnas till justitiekanslern, om ej denne i fråga om ärende av mindre vikt har föreskrivit undantag.

text: Talan mot länsstyrelsens beslut enligt denna förordning föres hos regeringen genom besvär.


dcterms:title: Lag (1977:216) om egendom som förvaltas av kommunalstämma

rdfs:label: Civildepartementet

text: Om sockenmagasin, tillgångar som hör till magasinskassa eller rotelhållarkassa eller annan egendom vid utgången av juni 1978 förvaltas av kommunalstämma som avses i

text: 13 § lagen (1930:251)

text: om kommunalstyrelse på landet, skall egendomen vid nämnda tidpunkt tillfalla kommunen. Sådan förvaltning får dessförinnan avvecklas i den ordning och under de förutsättningar som ifråga om vissa kassor föreskrevs i

text: 3 §§

text: i den numera upphävda kungörelsen (

text: ) med föreskrifter rörande vissa av kommunalstämma förvaltade kassor.


rpubl:andrar: ändr. 18 §, övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 31 §

rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ändr. 32 §

rpubl:andrar: ändr. 10 §; ny 9 a §

rpubl:andrar: ändr. 35 §

rpubl:andrar: ny 36 a §

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest. till 1980:1099

rpubl:andrar: ny 36 b §

rpubl:andrar: nya 10 a, 34 a §§

rpubl:andrar: upph. 28-31 §§, rubr. närmast före 27 §; ändr. 17, 18, 23 §§

rpubl:andrar: ny 36 c §

rpubl:andrar: ändr. 34, 34 a §§

rpubl:andrar: ändr. 10 a §

rpubl:andrar: upph. 27 §

dcterms:title: Högskolelag (1977:218)

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Uppgifter för högskolan

text: Inom högskolan skall bedrivas utbildning, forskning och utvecklingsarbete.

text: Utbildningen inom högskolan skall bygga på vetenskaplig grund.

text: Utbildningen skall anordnas så att de studerande förvärvar kunskaper och färdigheter samt utvecklar sin förmåga att kritiskt bedöma företeelser av skilda slag. Utbildningen skall främja att de studerande förbereder sig för skilda yrken eller vidareutvecklar sig inom yrken som de redan utövar. Inom utbildningen skall kunskaper och färdigheter som har vunnits inom arbets- och samhällslivet i övrigt tas tillvara.

text: All utbildning skall främja de studerandes personliga utveckling.

text: Som ett allmänt mål för utbildningen gäller att den skall främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden.

text: Forskningen inom högskolan skall syfta till att vinna ytterligare kunskaper och till att finna vetenskaplig grund för utbildning och annan verksamhet.

text: Utvecklingsarbetet inom högskolan skall syfta till att främja utvecklingen inom sådana områden, av konstnärlig eller annan karaktär, som berörs av utbildningen och forskningen.

text: Verksamheten inom högskolan skall anordnas så att samband mellan utbildningen, forskningen och utvecklingsarbetet främjas.

text: Till verksamheten inom högskolan skall höra att sprida kännedom om forskning och utvecklingsarbete. Kännedom skall också spridas om vilka erfarenheter och kunskaper som har vunnits och om hur dessa erfarenheter och kunskaper skall kunna tillämpas.

text: Allmänna föreskrifter om verksamheten inom högskolan

text: Utbildningen inom högskolan skall planeras med hänsyn till samhällets behov av utbildade och individernas behov och önskemål. Samma hänsyn skall tagas när resurserna för utbildning fördelas inom högskolan.

text: När utbildningen planeras skall åtgärder vidtagas som främjar att utbildningen kan ingå i en växling mellan studier och yrkesverksamhet (

text: återkommande utbildning

text: Utbildningen inom högskolan skall omfatta grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning.

text: Inom högskolan kan även meddelas annan utbildning än grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning. Föreskrifter om sådan annan utbildning meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

text: Grundläggande högskoleutbildning skall bygga på att de studerande har gått igenom en linje i gymnasieskolan som omfattar minst två läsår eller att de har motsvarande utbildning eller erfarenhet. Regeringen eller myndighet som regeringen utser kan för viss grundläggande högskoleutbildning föreskriva annat.

text: Forskarutbildning skall bygga på att de studerande har gått igenom grundläggande högskoleutbildning eller att de har annan därmed jämförlig utbildning eller erfarenhet.

beteckning: 9 a §

text: Riksdagen kan bestämma att till viss grundläggande högskoleutbildning får antas sökande endast under förutsättning av att de ej har uppnått viss levnadsålder när utbildningen börjar.

text: Förordning (1982:389).

ordinal: 9 a

text: Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att bli antagen som studerande till utbildning inom högskolan, om ej annat följer av beslut eller föreskrift som avses i 11, 12 eller

text: 13 §

text: Regeringen får meddela föreskrifter om tillfällig avstängning av studerande som har antagits till utbildning inom högskolan.

text: Förordning (1982:389).

beteckning: 10 a §

text: Regeringen får i fråga om studerande i högskoleutbildning meddela föreskrifter om hinder tills vidare att genomgå utbildning inom högskolan (

text: avskiljande

text: Avskiljande skall få förekomma när en studerande lider av psykisk störning, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet och det därför bedöms föreligga en påtaglig risk för att han kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Ett beslut om avskiljande skall kunna omprövas efter två år.

text: En för högskolan gemensam nämnd skall pröva frågor om avskiljande. Dess ordförande skall vara lagfaren och erfaren i domarvärv. Nämndens beslut skall kunna överklagas hos kammarrätt.

text: Lag (1991:1962).

text: Riksdagen kan bestämma hur många studerande som högst får antagas till viss utbildning inom högskolan.

text: I fråga om annan utbildning än den som omfattas av riksdagens beslut enligt

text: första stycket

text: kan antalet studerande begränsas, om tillgängliga resurser ej räcker. Föreskrifter om sådan begränsning meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

text: Lag (1979:446).

text: Utlänning som ej är bosatt i landet eller som har bosatt sig här i huvudsakligt syfte att få utbildning får antagas som studerande till utbildning inom högskolan enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

text: Finns ej plats för alla sökande i fall som avses i

text: eller

text: 12 §§

text: bestämmes företrädet mellan sökandena enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

text: Regeringen eller myndighet som regeringen utser får vidare meddela särskilda föreskrifter om företräde för vissa sökande att antas till utbildning, som främst är avsedd för fortbildning eller vidareutbildning.

text: Lag (1981:652).

text: Som allmänna principer för forskningen inom högskolan skall gälla att forskningsproblem får fritt väljas och formuleras, att forskningsmetoder får fritt utvecklas samt att forskningsresultat får fritt publiceras.

text: Huvudmän för högskolan är staten samt, efter medgivande av regeringen eller myndighet som regeringen utser, kommun och landsting. Sådant medgivande får avse endast grundläggande högskoleutbildning.

text: Lag (1991:1683).

text: Högskolans organisation

text: Verksamheten inom högskolan skall ledas av lokala styrelser och de övriga organ som föreskrivs antingen i denna lag eller av regeringen.

text: Lag (1984:13).

text: Vid statlig enhet inom högskolan (

text: högskoleenhet

text: ) skall finnas en styrelse och ett rektorsämbete. Styrelsen skall ha inseende över högskoleenhetens alla angelägenheter och svara för att enhetens uppgifter fullgöres. Rektorsämbetet skall under styrelsen fortlöpande ha det närmaste inseendet över allt som rör högskoleenheten.

text: Regeringen får föreskriva att rektorsämbetet i stället för styrelsen skall svara får sådana tillsättningar av lärartjänster och andra tjänster för undervisning och forskning som det ankommer på högskoleenheten att besluta om.

text: Lag (1987:992).

text: sex företrädare för allmänna intressen,

text: högskoleenhetens rektor och

text: två företrädare för verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde.

text: I styrelsen för en högskoleenhet skall ingå

text: Två företrädare för de studerande inom styrelsens verksamhetsområde har rätt att ingå i styrelsen.

text: Regeringen får föreskriva att i styrelsen för en högskoleenhet skall ingå ytterligare företrädare för allmänna intressen samt för verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Den får även föreskriva att ytterligare företrädare för de studerande inom styrelsens verksamhetsområde skall ha rätt att ingå i styrelsen. Företrädarna för allmänna intressen skall även i dessa fall vara i majoritet i styrelsen.

text: Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden.

text: Regeringen får föreskriva att styrelsen för en högskoleenhet för konstnärlig utbildning skall ha annan sammansättning än som anges i första till tredje styckena.

text: Föreskrifter om sammansättningen av styrelsen för Sveriges lantbruksuniversitet meddelas av regeringen.

text: Lag (1987:992).

text: En kommun som bedriver grundläggande högskoleutbildning skall som styrelse för utbildningen ha en eller flera nämnder. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i

text: kommunallagen (1991:900)

text: Styrelsen skall ha inseende över alla angelägenheter som avser utbildningen och svara för att utbildningsuppgifterna fullgörs, i den mån detta inte tillkommer någon annan enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen utser.

text: Lag (1991:1683).

text: Ett landsting som bedriver grundläggande högskoleutbildning skall som styrelse för utbildningen ha en eller flera nämnder. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i

text: kommunallagen (1991:900)

text: Lag (1991:1683).

text: För den grundläggande högskoleutbildningen skall finnas linjenämnder, om ej annat följer av

text: 24 a §

text: eller föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Linjenämnds verksamhetsområde skall avse grundläggande högskoleutbildning vid en högskoleenhet eller en kommunal eller landstingskommunal läroanstalt. Om det är lämpligt kan linjenämnds verksamhetsområde omfatta grundläggande högskoleutbildning vid mer än en högskoleenhet eller vid en högskoleenhet och en kommunal eller landstingskommunal läroanstalt.

text: Linjenämnd skall inom sitt verksamhetsområde planera utbildningen och handlägga övriga frågor om vad utbildningen skall innehålla och om hur utbildningen skall organiseras.

text: Lag (1984:13).

text: I linjenämnd skall ingå företrädare för verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. I linjenämnd skall också ingå företrädare för yrkeslivet, om ej särskilda skäl föranleder annat. Företrädare för de anställda och de studerande inom nämndens verksamhetsområde har rätt att ingå i nämnden.

text: Avser linjenämnds verksamhetsområde grundläggande högskoleutbildning som anordnas av kommun eller landsting, får styrelsen för denna utbildning utse en ledamot i linjenämnden utöver de ledamöter som avses i

text: första stycket

text: Lag (1991:1683).

text: För forskarutbildningen och forskningen vid högskolan inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde skall finnas fakultetsnämnder och sektionsnämnder om ej annat följer av

text: 24 a

text: och

text: 25 §§

text: Fakultetsnämnds verksamhet skall avse ett särskilt vetenskapsområde (

text: fakultet

text: ) vid en eller flera högskoleenheter. Sektionsnämnds verksamhet skall avse en del av en fakultet (

text: sektion

text: ) vid en eller flera högskoleenheter.

text: För två eller flera fakulteter får finnas en gemensam fakultetsnämnd. För två eller flera sektioner får finnas en gemensam sektionsnämnd.

text: planera forskarutbildningen,

text: handlägga övriga frågor om vad forskarutbildningen skall innehålla och om hur forskarutbildningen skall organiseras samt

text: handlägga vissa frågor om planering av forskningen.

text: Fakultetsnämnd och sektionsnämnd skall inom sitt verksamhetsområde

text: För sådan forskning och forskarutbildning som ej avser ett särskilt vetenskapsområde får finnas andra organ än fakultetsnämnder och sektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

text: Lag (1987:992).

text: I fakultetsnämnd och sektionsnämnd skall ingå företrädare för verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. Företrädare för de anställda och de studerande inom fakutetsnämnds och sektionsnämnds verksamhetsområde har rätt att ingå i nämnden.

text: sådant forsknings- och utvecklingsarbete utanför högskolan som har anknytning till nämndens verksamhetsområde,

text: sådan grundläggande högskoleutbildning som saknar representation i fakultetskollegiet,

text: allmänna intressen.

text: Lag (1979:446).

text: I fakultetsnämnd och sektionsnämnd kan ingå företrädare för

text: Uppgifter som ankommer på linjenämnd och på fakultets- eller sektionsnämnd får i stället fullgöras av en utbildnings- och forskningsnämnd.

text: Lag (1984:13).

text: I utbildnings- och forskningsnämnden skall ingå företrädare för verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. I nämnden skall också ingå företrädare för yrkeslivet, om inte särskilda skäl föranleder annat. Företrädare för de anställda och de studerande har rätt att ingå i nämnden.

text: allmänna intressen.

text: Lag (1984:13).

text: I utbildnings- och forskningsnämnden kan ingå företrädare för

text: För forskningen och forskarutbildningen vid högskoleenheten inom jordbruksdepartementets verksamhetsområde får finnas andra organ än fakultetsnämnder och sektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

text: Vid högskoleenhet skall utbildningen, forskningen och utvecklingsarbetet bedrivas inom institutioner eller andra arbetsenheter.

text: Institution eller arbetsenhet skall ledas av en styrelse, om ej annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Företrädare för de anställda och de studerande inom institution eller arbetsenhet har rätt att ingå i styrelsen för institutionen respektive arbetsenheten.

text: 27 § har upphävts genom lag (1992:264).

text: 28 § har upphävts genom lag (1987:992).

text: 29 § har upphävts genom lag (1987:992).

text: 30 § har upphävts genom lag (1987:992).

text: 31 § har upphävts genom lag (1987:992).

text: Särskilda föreskrifter

text: 32 § har upphävts genom lag (1984:13).

text: Kommun kan i samråd med landstingskommunen besluta att landstingskommunen skall fullgöra kommunens skyldighet enligt

text: första stycket

text: Val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal vilket erhålls om samtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal skall den avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

text: Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall vid valet även den ordning bestämmas i vilken de skall kallas till tjänstgöring.

text: I fråga om styrelsen för högskoleenheten inom jordbruksdepartementets verksamhetsområde gäller föreskrifter som regeringen meddelar i stället för första-

text: fjärde styckena

text: i denna paragraf.

text: Lag (1981:1117).

text: Sådan ledamot i lokalt organ enligt denna lag som skall företräda de studerande eller de anställda utses och entledigas enligt föreskrifter i lag eller i annan författning. Detsamma gäller i fråga om lokalt organ som inrättats enligt föreskrift av regeringen.

text: I sådan annan författning som avses i

text: första stycket

text: får överlämnas åt enskild individ och sammanslutning att utse ledamot.

text: Till grundläggande högskoleutbildning som anordnas av kommun eller landsting antages sökande utan avseende på folkbokföringsort.

text: Har kommun tagit emot studerande som ej är folkbokförd inom kommunen, har kommunen rätt till ersättning för utbildningen. Ersättningen skall utges av den kommun där den studerande är folkbokförd. Ersättningen skall utgå med det belopp som föreskrives av regeringen eller myndighet som regeringen utser, om kommunerna ej kommer överens om annat.

text: Andra stycket äger motsvarande tillämpning på grundläggande högskoleutbildning som anordnas av landstinget.

text: Lag (1991:1683).

text: Har en högskoleenhet tagit emot en studerande till sådan högskoleutbildning som även anordnas av landstinget har staten rätt till ersättning för utbildningen.

text: Ersättningen skall betalas av det landsting till vilken den kommun, där den studerande är folkbokförd, hör. Tillhör kommunen inte någon landsting skall ersättningen betalas av kommunen. Ersättningens storlek bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen utser.

text: Lag (1991:1683).

text: Regeringen får överlämna till organ som Landstingsförbundet utser att antaga studerande i grundläggande högskoleutbildning som anordnas av staten, kommun eller landsting.

text: Lag (1991:1683).

text: Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om organisationen av kommuns och landstingets högskoleutbildning samt om kommuns och landstingskommuns befattning i övrigt med sådan utbildning.

text: Regeringen får överlåta åt förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter som avses i

text: första stycket

text: Lag (1991:1683).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet för studerande som går igenom utbildning inom högskolan att tillhöra särskilda studerandesammanslutningar.

text: Lag (1983:15).

text: En lärare vid högskoleenhet, i vars tjänst kan ingå forskning, får vid sidan av sin tjänst inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som avser forskning eller utvecklingsarbete inom tjänstens ämnesområde, om han inte därigenom skadar allmänhetens förtroende för högskoleenheten. Sådan bisyssla skall hållas klart åtskild från lärarens tjänsteutövning.

text: I fråga om bisysslor i övrigt finns bestämmelser i lagen (

text: ) om offentlig anställning.

text: Lag (1985:969).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att en tjänst som lärare vid högskoleenhet skall vara förenad med tjänst för specialistutbildad läkare eller annan tjänst än läkartjänst vid sjukvårdsenhet som är upplåten för medicinsk utbildning och forskning. Till en förenad tjänst får utses endast den som är behörig till båda tjänsterna.

text: De tjänster som skall förenas med en lärartjänst tillsätts i den ordning som gäller för lärartjänsten.

text: Innan en lärartjänst som är förenad med tjänst vid en sjukvårdsenhet tillsätts skall hälso- och sjukvårdsnämnden beredas tillfälle att yttra sig i ärendet.

text: Lag (1990:640).

text: Inom högskolan får anordnas försöksverksamhet. Föreskrifter om försöksverksamhet meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. I sådan föreskrift får göras undantag från föreskrift i denna lag.

text: Regeringen eller myndighet som regeringen utser meddelar ytterligare föreskrifter i ämne som behandlas i denna lag.