rpubl:andrar: ändr. 57 §

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 59 §

rpubl:andrar: ändr. 36 §

rpubl:andrar: ny 4 kap 46 a §, rubr. närmast före 4 kap 46 a §

rpubl:andrar: ändr. 32, 55 §§

rpubl:andrar: ny 45 a §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 46 a §

rpubl:andrar: ändr. 36, 37 §§

rpubl:andrar: ändr. 55 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap. 24 §, 5 kap. 49 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 5, 6 §§, 3 kap. 11, 12 §§

dcterms:identifier: SFS 1933:269 i lydelse enligt SFS 2019:844

dcterms:title: Lag (1933:269) om ägofred

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSL

text: 1 kap.

text: Om vård av hemdjur.

text: Var, som äger eller till underhåll eller nyttjande mottagit hemdjur, vare pliktig att medelst hägnad eller vallning eller på annat sätt hålla sådan vård om dem, att de ej olovligen inkomma å annans ägor.

text: Om rätt för delägare i samfälld mark att där utsläppa hemdjur är särskilt stadgat.

text: 2 kap.

text: Om stängselskyldighet.

text: Nyttjas fastighets ägor till bete för hemdjur och finnas djuren tjänligast genom stängsel kunna hållas från angränsande ägor å annan fastighet, skall på yrkande från endera sidan stängsel hållas mellan ägorna.

text: Mellan ägor skilda av väg, varå grind eller led ej må hållas, äger stängselskyldighet ej rum.

text: Om undantag från bestämmelserna i denna paragraf, då förordnande om betesreglering meddelats i fråga om visst län eller viss del av län, stadgas i

text: 3 kap.

text: Föranledes stängselskyldighet av betning allenast å ena sidan, tage den sidan del i stängslet med tre fjärdedelar och grannen blott med en fjärdedel. I annat fall tage vardera lika lott.

text: Vardera sidan skall svara för viss sträcka å marken; och skall den, där ej annat överenskommits, utläggas i ett sammanhang. Möter å en sträcka på grund av markens beskaffenhet större svårighet än å annan i fråga om stängslets uppförande eller underhåll, skall vid fördelningen skälig minskning i längd däremot beräknas; ingår i stängslet grind eller led, skall avseende ock fästas å större kostnad för grinden eller ledet.

text: Stängsel skall sättas i ägogränsen.

text: Går ägogräns i älv, å, dike eller annat vatten, som ej gör fred utan stängsel, hålle var sin del av stängslet å sin egen sida, och tage båda lott i det stängsel, som däremellan sättes över vattnet. Finnes lämpligare, att hela stängslet sättes å ena sidan, må det ske. Samma gälle, där fastighetens ägor skiljas av väg. Går ägogräns över berg eller annorstädes, där stängsel ej kan uppföras utan synnerlig svårighet eller oskälig kostnad, varde stängslet satt å annat ställe, som är närmaste och prövas tjänligt. Vållas i fall, om vilka nu är sagt, skada eller intrång å fastighet, där stängslet sättes, svare härför de stängselskyldiga var efter sin andel i skyldigheten. Ersättning, som på grund härav skall gäldas, bestämmes i penningar att utgå på en gång.

text: Stängsel ska vara så beskaffat att det fredar mot större hemdjur (

kind: term

text: hästar och nötkreatur

text: Prövas i fråga om visst län eller viss del av län erforderligt, att stängsel fredar även mot mindre hemdjur eller visst slag av sådana djur, får regeringen, efter hörande av vederbörande region och hushållningssällskap, meddela föreskrifter om det. Sådan föreskrift ska även tillämpas i fråga om stängsel som ska hållas i gränsen mellan det område föreskriften avser och invidliggande mark.

text: Lag (2019:844).

text: Stängsel ska om våren vara i fredgillt stånd den 15 maj och därefter underhållas tills tjäle kommer i marken på hösten.

text: Prövas i fråga om visst län eller viss del av län lämpligt, att den tid då stängsel om våren ska vara fredgillt ska vara en annan dag än den 15 maj, får regeringen, efter hörande av vederbörande region och hushållningssällskap, meddela föreskrifter om det.

text: Det finns särskilda bestämmelser om rätt för länsstyrelse att bestämma vilken tid av året grind över allmän väg ska hållas avlyft.

text: Lag (2019:844).

text: Skall stängselskyldighet utgöras av delägare i samfälld jord, tage dessa del i skyldigheten efter vars och ens lott i jorden.

text: Har yrkande, att stängsel skall fordras för samfälld jord, vid omröstning i laga ordning mellan delägarna lämnats utan bifall, vare de, som blivit överröstade, ej därav hindrade att påyrka stängslet, där de vilja övertaga de övriga delägarnas andelar i detta.

text: För stängselskyldighet svare i fråga om fastighet, som tillhör staten eller allmän inrättning, innehavaren samt i fråga om annan fastighet ägaren. Är fastighet upplåten på arrende, ligge skyldigheten, i vad angår stängsels underhåll, å arrendatorn.

text: Ny ägare eller innehavare vare pliktig fullgöra vad företrädaren eftersatt i stängsels uppförande eller underhåll men svare ej för bidrag i penningar, som förfallit till betalning, innan han tillträdde fastigheten.

text: Om stängsel kring prästgård är särskilt stadgat.

text: Lag (1977:667).

text: Det som sägs i denna lag om stängselskyldighet gäller inte beträffande områden med detaljplan.

text: Lag (2010:903).

text: 3 kap.

text: Om rätt till gemensamt bete och om betesreglering.

text: Möter skogs- eller utmark å ömse sidor om ägogräns och fanns ej stängsel i gränsen den 1 januari 1933, skall skogs- eller utmarken, i den mån den ej hålles inhägnad, anses upplåten till gemensamt bete för större hemdjur.

text: Är för visst län eller viss del av län meddelad föreskrift, varom i

text: 5 § andra stycket

text: sägs, skall inom länet eller länsdelen rätten till gemensamt bete även avse sådana mindre hemdjur, som föreskriften angår.

text: Å den till gemensamt bete upplåtna marken må från fastighet, vartill hör del i marken eller på grund av servitut betesrätt därå, ej utsläppas flera hemdjur än som skäligen kunna vinterfödas å fastigheten.

text: Prövas för skogsåterväxtens skyddande inom visst län eller viss del av län erforderligt, att rätt till bete på ohägnad mark, som i

text: 10 §

text: sägs, ska förbjudas helt eller delvis, såsom beträffande vissa slag av hemdjur eller viss tid av året, får regeringen, på framställning av vederbörande region och hushållningssällskap, meddela föreskrifter om det.

text: Lag (2019:844).

text: Där inom visst län eller viss del av län skogs- eller utmark var upplåten till gemensamt bete på grund av bestämmelserna i

text: 5 §

text: förordningen den 21 december 1857 om ägors fredande emot skada av annans hemdjur samt om stängselskyldighet den 1 januari 1933, får regeringen om det finns skäl för det, på framställning av vederbörande region och hushållningssällskap, besluta att betesreglering på sådan mark inom länet eller länsdelen får äga rum på det sätt och under de villkor som föreskrivs i

text: 19 §§

text: Har statsbidrag beviljats till utförande av åtgärder för skogsproduktionens höjande enligt skogsvårdsplan, fastställd av Skogsstyrelsen för viss del av län, får regeringen rörande länsdelen på framställning av Skogsstyrelsen fatta ett sådant beslut som anges i

text: första stycket

text: Inom län eller länsdel, där beslut enligt första eller

text: andra stycket

text: gäller, får stängsel enligt

text: 2 §

text: inte krävas mellan ägor som utgörs av skogs- eller utmark, om inte stängsel mellan ägorna fanns den 1 januari 1933.

text: Lag (2019:844).

text: Där inom län eller länsdel, varest förordnande enligt

text: 12 §

text: gäller, skogs- eller utmarken till särskilda fastigheter, på sätt i sagda paragraf sägs, den 1 januari 1933 var upplåten till gemensamt bete samt någon del av marken nyttjas till sådant bete, skall, om det för någon av fastigheterna yrkas, betesreglering å marken ske, så framt nödig betesmark för varje fastighet kan utan oskälig kostnad eller olägenhet för fastighetens brukande anordnas å fastighetens område eller, om för viss fastighet tillgång därtill ej finnes, fastighetens betesbehov lämpligen kan tillgodoses genom upplåtelse av betesmark å annan fastighet tillhörande del av skogs- eller utmarken.

text: Anses betesreglering ej lämpligen kunna omfatta skogs- eller utmarken i dess helhet, må den begränsas att avse den del av marken, som tillhör två eller flera fastigheter och helt eller delvis nyttjas till gemensamt bete, under förutsättning att behovet av bete för den eller de fastigheter, vartill återstående del av marken hör, kan å fastigheterna skäligen tillgodoses.

text: Skogs- eller utmark, som den 1 januari 1933 hölls inhägnad utan att stängselskyldighet ägde rum, skall vid betesreglering anses som om den sagda dag var upplåten till gemensamt bete.

text: Å mark, för vilken betesreglering trätt i tillämpning, äger rätt till gemensamt bete ej vidare rum för de fastigheter, vartill marken hör. Ej heller må därefter något område av marken nyttjas till bete för den fastighet, till vilken området hör, med mindre erforderlig hägnad hålles kring området.

text: Finnes vid betesreglering upplåtelse av betesmark enligt

text: 13 §

text: böra för någon fastighet äga rum å annan fastighet, skall från denna upplåtas vad för ändamålet erfordras.

text: Åsämjas ägarna till två eller flera fastigheter, att betesmark upplåtes gemensamt för fastigheterna, och finnes sådant lämpligt, må det ske.

text: Vid upplåtelse, som nu sagts, skall tillses, att sådan mark tages i anspråk, som med hänsyn till beskaffenhet och läge är därtill mest lämpad, samt att olägenhet ej därigenom tillskyndas brukandet av den fastighet, varå betesmarken upplåtits.

text: Betesmark, som upplåtitis enligt

text: 14 §

text: , skall hållas inhägnad samt, i den mån det kan ske utan oskälig kostnad, anordnas för betesbruk och därefter bibehållas i ett för sådant bruk ordnat skick. Skyldighet, som nu sagts, åligger fastighet, för vilken betesmarken upplåtits; och skall beträffande sådan skyldighet vad i

text: 8 §

text: är stadgat om ansvarighet för stängselskyldighet äga motsvarande tillämpning.

text: Om tid, då hägnad kring betesmarken skall hållas i fredgillt stånd, gäller vad i

text: 6 §

text: är stadgat.

text: I fråga om ansvarighet för skyldighet jämlikt

text: 2 §

text: att hålla stängsel i ägogräns och i fråga om rätt att fordra stängsel i sådan gräns skall så anses som om betesmarken tillhörde fastighet, för vilken den upplåtits.

text: Har betesmarken upplåtits å skogsmark, skall, så länge upplåtelsen äger bestånd, den för skogsmarken gällande skogsvårdslagstiftningen icke äga tillämpning å betesmarken.

text: För upplåtelse av betesmark så ock för skada och intrång, som föranledes av de i

text: 15 § första stycket

text: angivna arbeten, skall ersättning gäldas av ägaren till fastighet, för vilken marken upplåtits. Sådan ersättning skall bestämmas i penningar samt fastställas att utgå, i vad den avser upplåtelse av mark samt skada eller intrång till följd av betesmarkens inhägnande, årligen med lika belopp och i övrigt på en gång.

text: Har ersättning bestämts att utgå för skada eller intrång till följd av betesmarks anordnande för betesbruk, må åtgärd i sådant syfte ej vidtagas, innan ersättningen guldits.

text: Där skyldighet enligt

text: 15 § första stycket

text: eller

text: 16 §

text: åligger två eller flera fastigheter gemensamt, svaras för envar av dem efter dess nytta av betesmarken.

text: Stadgandena i

text: 17 §§

text: om fastighet, vartill hör del i skogs- eller utmark, som den 1 januari 1933 var upplåten till gemensamt bete, äge motsvarande tillämpning å fastighet, vartill på grund av servitut hör betesrätt å sådan mark, dock att betesreglering ej må påfordras för fastigheten.

text: I fråga om servitut, som nu sagts, må vid betesreglering, där det kan ske utan någons förfång, föreskrivas, att den berättigade skall med markägarens uteslutande utöva betesrätten å visst område av den fastighet, varå servitutet ligger. Dock må därtill ej anvisas mark å annan del av fastigheten än den betesrätten förut avsåg.

text: Nyttjades område, som betesreglering avser, före den 1 januari 1933 enligt rådande sedvana i orten stadigvarande till bete för fastighet, vartill ej hör del i området eller på grund av servitut betesrätt därå; kan å fastigheten skäligen vinterfödas minst ett större hemdjur och finnes, att nödig betesmark ej kan anordnas å fastigheten utan oskälig kostnad eller olägenhet för dess brukande, men att dess betesbehov kan, sedan erforderliga upplåtelser enligt

text: och

text: 18 §§

text: ägt rum, lämpligen tillgodoses genom upplåtelse av betesmark å området, skall vid regleringen från fastighet, varå sådan mark är att tillgå, upplåtas vad för ändamålet erfordras.

text: Fastighet, för vilken behovet av betesmark prövas vara större än för annan, äge företräde till erhållande av upplåtelse enligt

text: första stycket

text: I fråga om upplåtelse, som nu sagts, skola bestämmelserna i

text: 14 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: samt

text: 17 §§

text: äga tillämpning.

text: Gränsar skogs- eller utmark, som till följd av betesreglering ej må nyttjas till gemensamt bete för de fastigheter, vartill marken hör, intill annan skogs- eller utmark, belägen inom län eller länsdel, där förordnande enligt

text: 12 §

text: gäller, och nyttjas markerna till gemensamt bete för andra fastigheter, skall, där det yrkas för någon av förstnämnda fastigheter, stängsel hållas mellan markerna. I stängslet skola dessa fastigheter gemensamt taga del med en fjärdedel och de andra med tre fjärdedelar, och skall inom vardera fastighetsgruppen stängselskyldigheten fördelas efter varje fastighets nytta av stängslet.

text: Gränsar fastighets skogs- eller utmark, för vilken betesreglering trätt i tillämpning, intill sådan mark, tillhörande annan fastighet och belägen inom län eller länsdel, där förordnande enligt

text: 12 §

text: ej gäller, samt nyttjas markerna till gemensamt bete, skall rätten att enligt

text: 2 §

text: fordra stängsel mellan markerna tillkomma denna fastighet samt envar av de fastigheter, som betesregleringen avser. Sistnämnda fastigheter skola gemensamt svara för den andel av stängslet, som enligt

text: 3 §

text: skolat åligga den grannfastighet, för vilken betesregleringen äger tillämpning, och varde stängselskyldigheten fördelad mellan fastigheterna efter varje fastighets nytta av stängslet.

text: 4 kap.

text: Om behandlingen av stängsel- och betesfrågor.

text: Om syneförrättning,

text: Väckes fråga om stängselskyldighet eller betesreglering, skall saken, där ej förening enligt vad i 36 eller

text: 37 §

text: sägs därom träffas, företagas till prövning vid syneförrättning i den ordning nedan stadgas.

text: Rätt att för fastighet påkalla syneförrättning samt att därvid föra talan tillkommer dess ägare.

text: Är enligt

text: 8 §

text: annan än ägaren pliktig att svara för fastighet åliggande skyldighet att uppföra eller underhålla stängsel, äge ock han påkalla förrättning för bestämmande av underhållsskyldigheten ävensom att vid syneförrättning föra talan i den mån honom enligt

text: 8 §

text: åliggande förpliktelse av förrättningen beröres.

text: Innehavare av nyttjande eller servitutsrätt till fastighet, som syneförrättning angår, vare jämväl i annat fall än ovan sagts berättigad att vid förrättningen föra talan såvitt denna berör hans rätt.

text: Till företagande av syneförrättning skall länsstyrelsen på ansökan förordna person, åt vilken uppdraget finnes kunna anförtros. Angår den sökta förrättningen fastigheter inom skilda län, vare länsstyrelsen i ettvart av länen behörig att upptaga ansökningen.

text: I ansökningen böra fullständigt uppgivas ärendets omfattning och beskaffenhet, de fastigheter saken förmenas angå, vederbörande ägare till namn och hemvist samt sådana nyttjande- och servitutsrättshavare, vilkas rätt kan vara beroende av förrättningen.

text: Om förordnandet skall länsstyrelsen underrätta länets lantmäterikontor ävensom, där den sökta förrättningen angår fastighet i annat län, lantmäterikontoret i detta län och, där den angår fastighet i stad eller samhälle, varest den för städerna gällande ordning för bebyggande skall iakttagas, byggnadsnämnden i staden eller samhället.

text: Förrättningsmannen ska, om han eller hon finner det nödvändigt eller någon av sakägarna begär det, vid förrättningen biträdas av två gode män, som av sakägarna eller, om dessa inte kommer överens, av förrättningsmannen ska utses bland dem som är valda till nämndemän i domkretsen eller till gode män vid fastighetsbildningsförrättningar.

text: I sådana fall, där syneförrättning handläggs utan biträde av gode män, ska vad i denna lag är stadgat om synemännen i tillämpliga delar gälla förrättningsmannen. Bestäms under förrättningens gång att gode män ska tillkallas påverkar detta inte åtgärd som vidtagits dessförinnan.

text: Har synemännen olika meningar, gäller den mening de flesta har. Har alla var sin mening och kan man inte enas gäller förrättningsmannens.

text: Lag (2018:414).

text: I fråga om förrättningen skall i tillämpliga delar lända till efterrättelse vad i

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: är i fråga om fastighetsbildningsförrättning stadgat om anlitande av biträde av sakkunnig, om kallelse- och delgivningsförfarande, om anmälan rörande förordnande av god man enligt

text: 18 kap. 4 § föräldrabalken

text: , om jäv mot förrättningsman och om protokoll vid förrättning.

text: Lag (1971:1053).

text: Synemännen och sakkunnigt biträde njute ersättning enligt vad särskilt är stadgat. Sådan ersättning så ock kostnad för kallelser eller annat, som för förrättningen är av nöden, skall, där ej annorlunda är särskilt stadgat, av sökanden genast erläggas.

text: Vid förrättningen skall efter ty finnes skäligt bestämmas, vilken eller vilka sakägare skola slutligen gälda berörda ersättning och kostnad samt, om flera prövas därtill skyldiga, efter vilken grund beloppet skall mellan dem fördelas.

text: 1 mom. Vid förrättning rörande stängselskyldighet skall efter omständigheterna tillses: huruvida sådan skyldighet äger rum samt vilka fastigheter skyldigheten åligger;

text: huru skyldigheten skall fördelas mellan fastigheterna;

text: huru stor andel i stängselskyldighet, som enligt

text: 20 §

text: gemensamt åligger viss grupp av fastigheter, belöper å varje till gruppen hörande fastighet;

text: vilken sträckning å marken skall anvisas varje fastighet eller fastighetsgrupp, som stängselskyldighet åligger; varest stängsel i fall, då sådant enligt

text: 4 §

text: må sättas annorstädes än i ägogräns, skall uppföras;

text: huru stängsel skall vara beskaffat; inom vilken tid stängsel skall vara uppfört; huruvida och med vilket belopp ersättning enligt

text: 4 §

text: skall erläggas; huru utgift för förrättningen skall gäldas enligt

text: 26 § andra stycket

text: 2 mom. Vid förrättning rörande betesreglering skall efter omständigheterna utredas: vilket område förrättningen lämpligen bör avse;

text: huru, med tillämpning av bestämmelserna i

text: och

text: 18 §§

text: , rätten till bete å området bör regleras för varje fastighet, vartill hör del i området eller på grund av servitut betesrätt därå; å vilken tid betesregleringen skall träda i tillämpning; huruvida och på vilket sätt enligt

text: 19 §

text: betesmark å området bör upplåtas för där angiven fastighet;

text: med vilka slag av hemdjur betning må äga rum å betesmark, som upplåtits enligt 14, 18 eller

text: 19 §

text: , samt huru sådan mark i övrigt må nyttjas till bete för den eller de fastigheter, för vilka den upplåtits; huru och inom vilken tid dylik betesmark skall inhägnas och anordnas för betesbruk;

text: huruvida och med vilket belopp ersättning enligt

text: 16 §

text: skall erläggas samt inom vilken tid ersättningen skall gäldas;

text: huru skyldighet, som enligt

text: 15 § första stycket

text: eller

text: 16 §

text: åligger två eller flera fastigheter gemensamt, skall mellan dem fördelas; huru utgift för förrättningen skall gäldas enligt

text: 26 § andra stycket

text: Synemännen skola söka såvitt möjligt mellan sakägarna åstadkomma förening; och varde, där i viss fråga förening sker, särskild avhandling därom upprättad, av de sakägare, vilkas rätt av frågan beröres, underskriven samt medelst synemännens påskrift vitsordad. Föreningen vare ej gällande, med mindre föreningen av synemännen prövas överensstämma med de i denna lag stadgade grunder.

text: Rörer förening statens eller allmän inrättnings rätt, skall, ändå att dess ombud därå ingått, föreningen i avseende å sådan rätt ej gälla, med mindre den varder av vederbörande myndighet godkänd.

text: Lag (1977:667).

text: Sedan alla vid förrättningen förekommande frågor blivit avgjorda genom förening eller behörigen utredda, skola synemännen för sakägarna framlägga skriftligt utlåtande i saken.

text: Utlåtandet skall innehålla synemännens besked, med angivande av skälen, i de i

text: 27 §

text: eller eljest här ovan omförmälda frågor. Skall, enligt vad i

text: 41 §

text: sägs, styrelse för samfällighet utses, skola synemännen uppdraga åt en eller flera av sakägarna att i den i

text: 44 §

text: stadgade ordning utfärda kallelse till sammanträde för styrelseval och tillika bestämma den tid, inom vilken valet skall äga rum och anmälan därom göras hos länsstyrelsen, ävensom, där samfälligheten omfattar fastigheter i skilda län, hos vilken länsstyrelse sådan anmälan skall ske.

text: Sist förklaras förrättningen avslutad med tillkännagivande, vid vilken mark- och miljödomstol talan mot förrättningen må anhängiggöras samt vad enligt

text: 31 §

text: skall iakttagas för sådan talans bevarande.

text: Lag (2010:978).

text: Avskrift av förrättningsprotokollet med det i

text: 29 §

text: omförmälda utlåtandet jämte avhandlingar om ingångna föreningar och övriga vid förrättningen upprättade handlingar skall av förrättningsmannen inom en månad efter förrättningens avslutande överlämnas till någon i orten boende pålitlig person, som av sakägarna eller, om dessa ej äro ense, av synemännen utses att mottaga samma handlingar; och vare handlingarna hos den sålunda utsedde tillgängliga för envar, som åstundar att granska eller avskriva dem.

text: Förrättningsmannen skall även inom den i

text: första stycket

text: angivna tiden, dels skriftligen underrätta de myndigheter som avses i

text: 23 § tredje stycket

text: om dagen för förrättningens avslutande, dels, om förrättningen avser betesreglering, till Skogsstyrelsen sända över kopior av förrättningshandlingarna. (Lag 2005:1168).

text: Är sakägare missnöjd med förrättning, skall han vid talans förlust inom två månader efter förrättningens avslutande vid den mark- och miljödomstol, som i

text: 46 §

text: stadgas, väcka talan mot samtliga övriga sakägare.

text: Lag (2010:978).

text: Klandras ej förrättning såsom i

text: 31 §

text: sägs, går ett därvid meddelat utlåtande i verkställighet såsom laga kraft ägande dom, såvitt utlåtandet avser en annan fråga än som nämns i 49 eller

text: 62 §

text: Även om talan förs mot förättningen, får utlåtandet, såvitt därigenom någon förpliktats att uppföra stängsel, verkställas, om sökanden ställer säkerhet enligt vad som sägs i

text: 2 kap.

text: utsökningsbalken

text: för skadestånd, som han kan bli skyldig att utge, om utlåtandet ändras av domstol. Domstol, där talan mot förrättningen är anhängig, får, när det finns skäl till det, förordna, att verkställighet ej får äga rum.

text: Lag (1981:795).

text: När i mål, som i

text: 31 §

text: avses, stämning är utfärdad, infordre rätten genast från förrättningsmannen förättningsprotokollet och övriga förrättningen rörande handlingar. Förrättningsmannen vare pliktig, där rätten så prövar nödigt, att inställa sig vid rätten för att höras i målet. Gottgörelse åt förrättingsmannen för sådan inställelse skall förskjutas av den part, som klandrat förrättningen; och pröve rätten i slutliga utslaget, huruvida kostnad, som någon sålunda förpliktats att förskjuta, skall helt eller delvis gottgöras honom av annan part.

text: Sedan målet blivit genom laga kraft ägande utslag avgjort, skall förrättningsakten översändas, om målet återförvisats till förrättingsmannen, till denne men eljest till lantmäterikontoret i det län, varest förrättningsmannen förordnats, för att där förvaras. Utskrift av utslag i målet skall, ändå att utslaget icke vunnit laga kraft, översändas till nämnda lantmäterikontor samt, om målet angår betesreglering, Skogsstyrelsen ävensom till förrättningsmannen och den, som enligt

text: 30 § första stycket

text: har att förvara avskrift av förrättningshandlingarna. Återförvisas målet till förrättningsmannen, vare han skyldig att därom omedelbart underrätta sådan i

text: 23 § tredje stycket

text: omförmäld myndighet, till vilken utskrift av utslaget icke enligt vad nu är sagt skall översändas.

text: Föres ej talan mot förrättningen, åligge förrättingsmannen att inom sex månader efter dess avslutande insända förrättningsakten till den myndighet, hos vilken, enligt vad i

text: andra stycket

text: sägs, akten skall förvaras.

text: Huru förrättningsman må genom vite tillhållas att fullgöra honom åliggande skyldighet att redovisa förrättningsakt, därom förordnar regeringen.

text: Lag (2005:1168).

text: Yppas tvist mellan ägare, innehavare av nyttjanderätt eller andra om bättre rätt till vad såsom ersättning enligt 4 eller

text: 16 §

text: skall utgå, skall tvisten hänvisas till särskilt utförande.

text: Vad genom förrättning eller dom blivit bestämt angående stängselskyldighet eller betesreglering vare gällande mot ny ägare eller innehavare av fastighet, som stängselskyldigheten eller betesregleringen angår.

text: Om föreningar

text: Har i annan ordning än vid syneförrättning upprättats skriftlig och av vittnen styrkt förening rörande stängselskyldighet eller betesreglering, äge envar, som deltagit i föreningen, uppvisa denna hos den eller de fastighetsdomstolar, inom vilkas domvärjo de fastigheter, föreningen angår, äro belägna. Överensstämmer föreningen med de i denna lag stadgade grunder, och hava, där föreningen avser upplåtelse av betesmark, i föreningen tydligt angivits den upplåtna markens läge och gränser, den eller de fastigheter, för vilka den upplåtits, sätt och tid för markens inhägnande och anordnande för betesbruk samt huruvida ersättning skall utgå och i så fall med vilket belopp ersättningen skall i den ordning

text: 16 §

text: föreskriver betalas, skall rätten registrera föreningen. Sedan vare föreningen gällande mot framtida ägare eller innehavare av fastigheterna så ock, där registreringen ägt rum inom två månader sedan föreningen ingicks, mot den, som efter upprättandet men före registreringen blivit ägare eller innehavare. Förening, som slutits för boställe eller staten eller allmän inrättning tillhörig, på viss tid upplåten fastighet, have dock ej verkan mot senare innehavare, med mindre föreningen blivit av vederbörande myndighet godkänd.

text: När en förening registrerats skall rätten sända över beslutet till länets lantmäterikontor så ock, där föreningen angår betesreglering, till Skogsstyrelsen.

text: Lag (2005:1168).

text: Träffas förening, att stängsel ej skall hållas mellan angränsande ägor, oaktat stängsel enligt denna lag kunnat äskas, eller att stängsel skall vara av viss annan beskaffenhet än den, som enligt

text: 5 §

text: eller med

text: stöd därav meddelad föreskrift är för orten gällande, eller att stängsel skall helt eller delvis sättas annorstädes än i

text: 4 §

text: är föreskrivet; är föreningen upprättad på sätt i

text: 36 §

text: sägs och har i förekommande fall däri tydligt angivits den sträckning, vari stängslet skall framgå, skall om sådan förenings uppvisande och registrering, om verkan av föreningen så ock om översändande av beslut, vad i

text: 36 §

text: är stadgat äga motsvarande tillämpning.

text: I förening, som nu sagts, böra upptagas de villkor med avseende å hemdjurs vård, varom överenskommelse träffats vid föreningens upprättande.

text: Förening, som i denna paragraf avses, äger ej giltighet utöver tio år sedan den blivit registrerad.

text: Lag (1996:252).

text: Om jämkning

text: Har i laga ordning bestämts om skyldighet att hålla stängsel eller att hålla betesmark inhägnad och i ett för betesbruk ordnat skick, och varder fastighet, som skyldigheten helt eller delvis åligger, sedermera delad eller sammanlagd med annan fastighet, äge envar, vars rätt är därav beroende, fordra sådan jämkning av skyldigheten, som enligt denna lag är påkallad med hänsyn till delningen eller sammanläggningen. Intill dess frågan härom avgjorts svare, där delning skett, de nybildade fastigheterna gemensamt för skyldigheten i förhållande till varje fastighets taxeringsvärde.

text: Inträda eljest, sedan fråga om stängselskyldighet eller betesreglering blivit i laga ordning avgjord, sådana ändrade förhållanden, som på frågan synnerligen inverka, äge envar sakägare påkalla frågans återupptagande. Dock må fråga om stängselskyldighet ej ånyo upptagas, förrän tio år förflutit från det frågan slutligen avgjordes, med mindre stängselskyldighet för fastighet förklarats icke äga rum men fastighetens ägor därefter nyttjas till betning, som medför behov av stängsel, eller fastighets andel i stängsel bestämts lägre än som med hänsyn till sedermera inträdda förhållanden bör enligt

text: 3 § första stycket

text: gälla. Ej heller må, sedan betesreglering i laga ordning ägt rum, fråga väckas, att rätt att nyttja regleringsområdet till gemensamt bete skall tillkomma de fastigheter, regleringen angått, eller någon av dem.

text: Vid jämkning av stängselskyldighet skall envar, i den mån så kan ske, bibehållas vid den sträcka han förut haft. Erhåller därvid någon i utbyte mot sitt förra stängsel annat, som är sämre, njute han ersättning för skillnaden i värde. Den som vid jämkningen erhåller minskning i honom åliggande stängselskyldighet have ej rätt att för stängsel, från vars underhållande han befrias, fordra betalning av den, som därmed belastas utöver sin förra stängselskyldighet, i annat fall än då jämkning föranledes av förhållande, som i

text: 38 § andra stycket andra punkten

text: sägs, samt jämkningen påkallats inom tio år från det stängselfrågan slutligen avgjordes.

text: Påkallas jämkning, skall, där ej förening enligt vad i 36 eller

text: 37 §

text: sägs därom träffas, saken företagas till prövning vid syneförrättning med dem, som saken angår; och gälle om sådan förrättning i tillämpliga delar vad ovan är stadgat om syneförrättning.

text: Om stängsel- och betessamfälligheter

text: Har i laga ordning bestämts, att vissa sakägare gemensamt skola hålla stängsel eller verkställa arbete för betesmarks inhägnande och anordnande för betesbruk, och äro dessa flera än två, skall för samfälligheten utses styrelse, bestående av en eller flera ledamöter.

text: Vilja sakägarna antaga stadgar rörande handhavande av samfällighetens angelägenheter, skola dessa stadgar för att bliva gällande fastställas av länsstyrelsen.

text: Anmälan om val av styrelse skall göras hos länsstyrelsen inom tid, som i laga ordning bestämts. Försummas det, äge länsstyrelsen på yrkande av någon, vars rätt kan vara beroende därav, att styrelse finnes, förordna syssloman att, intill dess efter inkommen anmälan om verkställt val förordnandet återkallas, handhava samfällighetens angelägenheter och företräda sakägarna på sätt om styrelse är stadgat. Syssloman åtnjute av sakägarna arvode, som bestämmes av länsstyrelsen.

text: Sker ändring i styrelsens sammansättning, skall styrelsen ofördröjligen göra anmälan därom hos länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsen skall föra anteckning över stängsel- och betessamfälligheter. Förteckningen skall innehålla uppgifter om styrelsens sammansättning, så ock om förordnande av syssloman.

text: Lag (1977:667).

text: Vad i 3 kap. 15 samt 17--21 §§ vattenlagen är stadgat skall äga motsvarande tillämpning i fall, som i

text: 41 §

text: denna lag avses, dock att talan, varom i 3 kap. 20 § vattenlagen förmäles, skall anhängiggöras hos den mark- och miljödomstol, som i

text: 46 §

text: denna lag stadgas.

text: Lag (2010:978).

text: Sakägares rätt att deltaga i handhavandet av samfällighetens angelägenheter utövas å sammanträde, därvid envar av sakägarna äger rösträtt efter det andelstal, som är bestämmande för hans delaktighet i kostnaderna för det arbete, som åligger samfälligheten. Kallelse till sammanträde skall, där ej i gällande stadgar annorlunda bestämts, antingen delgivas samtliga sakägare minst en vecka före sammanträdet eller ock minst fjorton dagar därförut införas i den eller de ortstidningar som samfälligeten bestämmer. Beträffande sådant sammanträde skall i övrigt vad i 3 kap. 22 § vattenlagen är föreskrivet i tillämpliga delar lända till efterrättelse.

text: Lag (1977:667).

text: Vad i 3 kap. 23-25 §§ vattenlagen är stadgat skall äga motsvarande tillämpning i fall, som avses i

text: 44 §

text: denna lag; dock skall talan, varom i 3 kap. 23 § vattenlagen förmäles, anhängiggöras hos den mark- och miljödomstol, som i

text: 46 §

text: denna lag stadgas.

text: Lag (2010:978).

text: Med vattenlagen i

text: 45 §§

text: avses

text: vattenlagen (1918:523)

text: i dess lydelse vid utgången av år 1983. (Lag 1983:650).

text: Om laga domstol

text: Mål om stängselskyldighet skall upptagas vid mark- och miljödomstolen i den ort, där svarandens fastighet ligger eller, där flera fastigheter å svarandesidan äro, de flesta av dem äro belägna.

text: Mål om betesreglering skall anhängiggöras vid mark- och miljödomstolen i den ort, där det område regleringen avser i sin helhet eller till största delen är beläget, eller, om målet allenast angår fråga om upplåtelse av betesmark, vid mark- och miljödomstolen i den ort, där betesmarken är belägen.

text: Lag (2010:978).

text: Om besvär

text: Länsstyrelses beslut enligt 23, 41, 42 eller

text: 43 §

text: eller om förordnande av förrättningsman enligt

text: 40 §

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Annat beslut av länsstyrelse enligt denna lag, beträffande vilket förbud mot klagan inte föreskrivits, får överklagas hos regeringen.

text: Lag (1995:7).

text: 5 kap.

text: Om skadestånd samt om rätt att bättra annans hägnad och att intaga annans hemdjur

text: Kommer någons hemdjur olovligen in å annans ägor och gör därå skada, vare djurets ägare pliktig ersätta skadan, ändå att han ej är därtill vållande. Vad ägaren sålunda nödgats utgiva äger han söka åter av den, som vållat skadan.

text: Vad nu stadgats om ägare till hemdjur gälle ock den, som mottagit djuret till underhåll eller nyttjande.

text: Försummar stängselskyldig att å tid, som i

text: 6 §

text: sägs, hålla sitt stängsel i fredgillt stånd och avhjälper han ej ofördröjligen befunnen brist, då han därom tillsäges, stånde själv den skada, som genom försummelsen vållas å hans ägor, samt ersätte skada och förlust, som därav tillskyndas annan, mot vilken stängselskyldigheten gäller.

text: Komma genom försummelsen den stängselskyldiges egna hemdjur in å annans ägor, gånge, ändå att han ej tillsagts om bristen, som i allmänna strafflagen skils.

text: Avser försummelsen underhåll av stängsel och bättrar den försumlige inte ofördröjligen efter tillsägelse, får den som stängselskyldigheten gäller mot och som kan av försummelsen lida men, hålla syn genom två för uppdraget lämpliga personer, mot vilka inte förekommer jäv som gäller mot domare. Av synemännen ska den ene vara nämndeman i domkretsen eller god man vid fastighetsbildningsförrättningar. Har den försumlige i god tid kallats till synen och blir bristen vid synen vitsordad, förelägger honom synemännen viss tid, inte kortare än fem dagar, inom vilken han ska ha botat bristen, vid äventyr att denna annars får avhjälpas av den, som påkallat synen. Denne får efter utgången av sagda tid, till utrönande av huruvida vid synen befunna brister blivit avhjälpta, låta anställa efterbesiktning i samma ordning som om syn stadgats; dock är efterbesiktning inte av nöden, om den försumlige avlämnat skriftligt erkännande, att åtgärd för bristens avhjälpande inte vidtagits. Därefter har den, som fordrar rättelse, rätt till utmätning hos den försumlige inte mindre för kostnaden för synen och för efterbesiktning, där sådan erfordrats, än även för det belopp, vartill det eftersatta arbetet av synemännen uppskattats, samt är skyldig att därefter ofördröjligen ombesörja arbetets utförande. Nöjes inte den andre däråt, får han eller hon väcka talan om klander hos mark- och miljödomstolen inom en månad efter utmätningen. Försitts denna tid, är rätten till talan förlorad.

text: Den som fordrar rättelse har också, om bristen inte ofördröjligen efter tillsägelse avhjälps, rätt att själv bota denna och sedan av den försumlige få betalning för vad arbetet visas skäligen ha kostat.

text: Vad här ovan är stadgat om stängsels underhåll har motsvarande tillämpning, där någon brister i underhåll av hägnad kring betesmark, som upplåtits enligt denna lag.

text: Lag (2018:414).

text: Utsläppes hemdjur å tid, då skyldighet att hålla stängsel i fredgillt stånd ej äger rum, skall tillses, att det ej ofredar annans ägor.

text: Är hemdjur otamt eller okynnigt, så att det bryter eller flöjer över gill hägnad, skall, ändå att djuret uttsläppes å hägnade ägor, därom tagas sådan vård, att annans mark ej ofredas.

text: Den, vars ägor lidit skada av annans hemdjur, låte skadan genast synas och värderas av två för uppdraget lämpliga män, mot vilka ej förekommer jäv som gäller mot domare.

text: Lag (1946:837).

text: Finner någon å sina ägor annans hemdjur, som dit olovligen inkommit, äge han intaga djuret. Dock vare han pliktig att om intagningen genast underrätta djurets ägare eller, om han är frånvarande, den som är satt i hans ställe. Är ägaren ej känd, skall intagaren ofördröjligen låta införa kungörelse om intagningen i ordstidning.

text: Den, som intagit hemdjur, vare skyldig att underhålla och vårda djuret. Sedan underrättelse eller kungörelse ägt rum enligt

text: första stycket

text: , äge han rätt att nyttja djuret.

text: Lag (1977:667).

text: Ägare till intaget hemdjur have ej, utom i de i

text: 54 §

text: angivna fall, rätt att återfå djuret, förrän han antingen i lösen därför utgiver det värde, vartill skadan beräknats enligt

text: 51 §

text: , så ock kungörelsekostnad samt det belopp, vartill kostnaden för djurets underhåll och vård blivit av två för uppdraget lämpliga män, mot vilka ej förekommer jäv som gäller mot domare, uppskattat, med avdrag för den nytta intagaren under tiden haft av djuret, eller ock för sådan lösen ställer full pant eller borgen. Nöjes ej djurets ägare åt värdering eller uppskattning, som nu sagts, eller vill han av annat skäl återvinna vad han utgivit i lösen, instämme saken till domstol inom en månad efter det djuret utlöstes.

text: Lag (1946:837).

text: Kan den, som intagit hemdjur, ej på sätt i

text: 51 §

text: sägs visa vilken skada det gjort, och har han ej heller med djurets ägare träffat överenskommelse om skadans värde, vare han skyldig att utgiva djuret utan annan lösen än de kostnadsbelopp, som omförmälas i

text: 53 §

text: Har intagaren underlåtit att underrätta eller kungöra enligt

text: 52 §

text: , give ut djuret utan lösen och gälde ersätting till ägaren för det denne varit i saknad därav.

text: I nu angivna fall stånde det fritt för intagaren att efter stämning utsöka vad honom i lösen kan tillkomma i den mån hans fordran ej guldits vid djurets utlämnande.

text: Bjuder ägaren till intaget hemdjur lösen enligt

text: 53 §

text: eller

text: 54 § första stycket

text: , men vill intagaren ej utlämna djuret, skall ägaren nedsätta det belopp i pengar, vartill lösen uppgår, eller ställa full pant eller borgen därför hos Kronofogdemyndigheten eller någon i orten boende pålitlig person. Om han ändå inte får ut djuret eller om intagaren ej vill utgiva det utan lösen i fall, som i

text: 54 § andra stycket

text: sägs, har ägaren rätt att av Kronofogdemyndigheten på den tredskandes bekostnad erhålla handräckning för att få ut djuret. Intagaren är också skyldig att ersätta all den skada och kostnad, som vållats ägaren genom hans vägran.

text: Lag (2006:677).

text: Varder intaget hemdjur ej utlöst inom fjorton dagar efter det underrättelse enligt

text: 52 §

text: skett, vare intagaren berättigad att utan ytterligare anmaning låta sälja djuret å offentlig auktion och ur köpeskillingen uttaga honom tillkommande lösen.

text: Blir ägaren till intaget hemdjur inte känd inom fjorton dagar efter det kungörelse enligt

text: 52 §

text: ägt rum, ska intagaren utan dröjsmål anmäla intagningen till Polismyndigheten.

text: Sedan anmälan gjorts har intagaren rätt att sälja djuret på offentlig auktion och ta ut sin lösen ur försäljningssumman.

text: Om ett år har förflutit från det att intagningen anmäldes till Polismyndigheten, och ägaren fortfarande är okänd, ska djuret eller, om detta sålts, försäljningssumman i dess helhet tillfalla intagaren.

text: Lag (2014:695).

text: Uppkommer tvist, huruvida den, som intagit hemdjur, funnit det å sin mark, och kan ej detta anses styrkt, gälde ersättning till djurets ägare för den skada, som denne genom intagningen tillskyndats.

text: 6 kap.

cells: Om förseelser mot föreskrifter rörande betning samt om

text: 59 §

cells: Bryter någon uppsåtligen mot bestämmelsen i 10 eller mot betesförbud, varom i 11

text: tredje stycket

text: Enahanda ersättningsskyldighet åligge intagaren, där denne till följd av försummelse, varom i

text: 48 §

text: förmäles, eller annat eget vållande skall själv vidkännas den skada, som djuret gjort å hans ägor.

text: Lag (1946:837).

text: Lag samma vare, där någon i strid med bestämmelsen i

text: 13 § fjärde stycket

text: uppsåtligen nyttjar till bete i regleringsområde ingående mark, som tillhör honom eller varå han äger särskild betesrätt, utan att erforderlig hägnad hålles omkring marken.

text: Begår någon förseelse, som i första eller

text: andra stycket

text: sägs, av oaktsamhet eller vållar någon genom försummelse i den vård om egna eller andras kreatur honom åligger eller på annat sätt, att kreatur olovligen inkommer på annans ägor, vare straffet böter från och med fem till och med femtio kronor.

text: Ansvar enligt denna paragraf skall ej ådömas, om gärningen är belagd med straff i

text: brottsbalken

text: Lag (1977:667).

text: 60 §

text: har upphävts genom

text: lag (1988:187).

text: Där å skogs- eller utmark, som enligt

text: 10 §

text: skall anses upplåten till gemensamt bete, eller å område, varå betesreglering ägt rum, hemdjur hålles å bete i uppenbar strid med bestämmelserna i denna lag eller föreskrift, som enligt lagen meddelats, vare delägare i marken eller området så ock innehavare av särskild betesrätt därå berättigad intaga djuret; och skall i ty fall vad i

text: 58 §§

text: är stadgat äga motsvarande tillämpning.

text: Vad den, som intagit hemdjur enligt

text: första stycket

text: , uppburit i ersättning för skada, som djuret gjort å marken eller området, vare han pliktig utgiva till den, som lidit skadan.

text: Varder betesmark, som upplåtits enligt denna lag, ej anordnad för betesbruk på sätt och inom tid, som i laga ordning bestämts, eller varder åtgärd, som erfordras för betesmarkens bibehållande i ett för betesbruk ordnat skick, eftersatt och vidtages ej rättelse efter tillsägelse, må på talan av ägaren till den fastighet, varifrån betesmarken upplåtits, domstol förklara rätten till betesmarken förverkad så ock efter hörande av Skogstyrelsen förplikta ägaren till den fastighet, för vilken betesmarken upplåtits, att inom viss tid vidtaga de åtgärder för betryggande av skogsåterväxt å betesmarken, som av förhållandena påkallas.

text: Talan, som nu nämnts, må ock, där betesmarken upplåtits å skogsmark, föras av Skogsstyrelsen, varvid det åligger domstolen att före målets avgörande bereda ägaren till den fastighet, varifrån betesmarken upplåtits, tillfälle att däri yttra sig.

text: Domstol, varest talan enligt denna paragraf är anhängig, äge, när skäl därtill äro, meddela förbud att å betesmarken avverka skog.

text: Lag (2005:1168).

text: 63 §

text: har upphävts genom

text: lag (1988:187).

text: 7 kap.

text: Övergångsbestämmelser

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1934.

text: 5 kap.

text: 9 kap.

text: byggningabalken

text: Genom denna lag upphävas:

text: förordningen den 31 januari 1815 huru laggill stängsel bör vara beskaffad jämte kammarkollegii kungörelse den 17 oktober samma år angående ändring i sagda förordning;

text: förordningen den 21 december 1857 (nr 59 s. 1) om ägors fredande emot skada av annans hemdjur samt om stängselskyldighet samt lagen den 15 juni 1923 (nr 218) om ändrad lydelse av § 5 i förordningen;

text: så ock vad i övrigt finnes i lag eller särskild författing stridande mot denna lags bestämmelser.

text: Där i lag eller särskild författning förekommer hänvisning till lagrum, som ersatts genom bestämmelse i nya lagen, skall denna i stället tillämpas.

text: De vid nya lagens ikraftträdande anhängiga mål, som röra ämne, varom i nya lagen föreskrift givits, skola handläggas och bedömas enligt äldre stadganden; dock att, där mål om hägnadsskyldighet blivit anhängiggjort inom ett år före nya lagens ikraftträdande och sådant mål, då nya lagen träder i kraft, ännu icke av underrätten avdömts, målet skall bedömas efter nya lagen. Angår mål, som efter ty nu sagts skall handläggas och bedömas enligt äldre stadganden, fråga, varom förmäles i §

text: 17 andra stycket

text: i förordningen den 21 december 1857, skall vad i sagda lagrum är föreskrivet fortfarande gälla, och äge, där part ej fullgör honom enligt nämnda lagrum åliggande hägnadsskyldighet samt underlåter att ofördröjligen efter tillsägelse ombesörja vad som eftersatts, bestämmelserna i

text: och

text: 49 §§

text: nya lagen motsvarande tillämpning.

text: Har genom överenskommelse eller beslut enligt äldre stadganden träffats bestämmelse om hägnadskyldighet i ägogräns, skall vad sålunda bestämts efter nya lagens ikraftträdande fortfara att gälla till dess på yrkande av sakägare frågan om skyldighet att hålla stängsel i ägogränsen blivit avgjord enligt nya lagen. Väckes yrkande, som nu sagts, skall vad i

text: 39 §

text: är stadgat äga motsvarande tillämpning.

text: Har före nya lagens ikraftträdande hållits syn enligt § 22 i förordningen den 21 december 1857, skall vad i förordningen är stadgat om rätt till utmätning efter synen fortfarande gälla.

text: Har lägenhet före den 1 januari 1908 avsöndrats till besittning på viss tid eller livstid, skola i fråga om hållande av stängsel mellan lägenheten och stamhemmanet äldre bestämmelser äga tillämpning.

text: Genom nya lagen förringas ej giltigheten av förening, som upprättats enligt § 19 i förordningen den 21 december 1857, och äge beträffande sådan förening nämnda förordning fortfarande tillämpning. Vilja vederbörande jordägare efter nya lagens ikraftträdande förnya föreningen, skall därvid sagda lag tillämpas.

text: Betesförbud, som meddelats genom kungörelsen den 28 januari 1876 (nr 7 s. 1) angående inskränkning i betesrätt å ohägnad mark och därtill sig anslutande kungörelser eller med stöd av 3 mom. i § 5 förordningen den 21 december 1857, sådant detta lagrum lyder enligt lagen den 15 juni 1923, skola gälla såsom vore de utfärdade enligt

text: 11 §

text: i nya lagen.

text: Det alla som vederbör hava sig hörsamligen att efterrätta. Till yttermera visso hava Vi detta med egen hand underskrivit och med Vårt kungl. sigill bekräfta låtit.


dcterms:title: Lag (1933:270) om säkerhet för utbekommande av viss ersättning enligt lagen om ägofred

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Har vid betesreglering enligt lagen om ägofred blivit bestämt, att ersättning jämlikt

text: 16 §

text: sagda lag skall årligen gäldas av ägare till fastighet, äge den ersättningsberättigade, där hans fordran ej stått inne längre än ett år efter förfallodagen, att ur fastigheten, ändå att den kommit i annans hand, njuta betalning med enahanda förmånsrätt, som enligt

text: 17 kap. 6 § handelsbalken

text: tillkommer enskild ränteägare för avgäld av fast egendom.

type: stycke


text: Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling. Vad i denna lag stadgas skall äga tillämpning jämväl i fall, då den tilltalade sakfällts av första domstol efter den 30 november 1932 genom utslag, som ej vid lagens ikraftträdande vunnit laga kraft; skolande, där dylikt utslag varder ståndande, i denna lag meddelade föreskrifter iakttagas av myndighet, som jämlikt lag eller författning har att redovisa på grund av utslaget inflytande medel.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1933:28 i lydelse enligt SFS 1949:402

dcterms:title: Lag (1933:28) om ändrade bestämmelser i vissa fall rörande fördelning av böter m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: Andel i böter, vite eller skadestånd eller i förbruten egendom, dess värde eller dylikt, som enligt lag eller författning skall tillfalla åklagare, beslagare, angivare eller upptäckare av förseelse, må ej utgå med högre belopp än, böter och annat sammanlagt, femhundra kronor, ändå att sådan begränsning eljest icke finnes stadgad.

text: Lag (1949:402).


rpubl:andrar: ändr. 8-11 §§

rpubl:andrar: upph. 4 § 3 st 5 p

rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 8-10 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 § 2 mom

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 11 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1933:282 i lydelse enligt SFS 1991:564

dcterms:title: Kungörelse (1933:282) med vissa bestämmelser rörande fiskeriförhållandena i de till Sverige och Danmark gränsande farvattnen

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

beteckning: 1 §

text: Denna kungörelse avser följande farvatten:

text: Kattegatt, begränsat mot norr av räta linjer, dragna från Skagens nordligaste udde till Vinga fyr och vidare därifrån till närmaste kusten av Hisingen samt mot söder av räta linjer, dragna från Hasenöre till Gniben och från Gilbjergshoved till Kullens fyr;

text: Öresund, räknat från linjen Gilbjergshoved--Kullens fyr i norr till en linje, dragen från Stevns fyr till Falsterbo fyr i söder; samt

text: av Östersjön: farvattnen längs kusten från Falsterbo fyr till Simrishamns fyr samt kring Bornholm och ögruppen Kristiansö.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: 1 mom. I Kattegatt äro vartdera landets fiskare berättigade att idka fiske intill ett avstånd av tre distansminuter från det andra landets kust eller ytterst därutanför liggande holmar och skär, som icke ständigt av vattnet översköljas.

text: För så vitt angår bukter äro vartdera landets fiskare berättigade att idka fiske intill ett avstånd av tre distansminuter från en rät linje, dragen tvärs över bukten på det mynningen närmast belägna ställe, där bredden icke är större icke än tio distansminuter. Utanför Laholmsbukten skall dock nämnda astånd räknas från en rät linje, dragen från Tylö fyr till Hallands Väderö fyr.

text: 2 mom. I Öresund är fiske allestädes gemensamt för båda ländernas fiskare, dock med den inskränkning, att innanför ett djup invid stranden av sju meter det andra landets fiskare icke må driva annat fiske än sillfiske med garn samt under månaderna juli, augusti, september och oktober även krokfiske. Såsom drivgarn vid sillfiske må endast närdingar användas.

text: Utanför den nämnda sjumetersgränsen är söder om en linje Ellekilde Hage--Lerberget allt slags fiske med trål och vad förbjudet; dock må agnnot, som, då den fullt utsträckes, icke håller längre avstånd mellan armarnas ändar än 7,5 meter, begagnas på Middelgrundet. Norr om nämnda linje må enligt för vartdera landet gällande bestämmelser fiske idkas med trål intill vartdera landets territorialgräns och med snurrevad intill ett avstånd av tre distansminuter från kusterna. Kungörelse (1973:209).

text: 3 mom. Vid Bornholms och ögruppen Kristiansös kuster samt vid svenska kusten från Falsterbo fyr till Simrishamns fyr är sillfisket med drivgarn gemensamt för båda ländernas fiskare från och med den 1 maj till och med den 31 augusti.

text: 4 mom. Strand- och fiskerättsägare förbehållas de särskilda rättigheter, som dem jämlikt vartdera landets lagar kunna tillkomma.

beteckning: 3 §

text: Det är båda ländernas fiskare tillåtet att, utan intrång i enskild rätt och under iakttagande av gällande tullföreskrifter samt andra dylika bestämmelser, fritt färdas och ankra allestädes i de farvatten, denna kungörelse avser, dock att i Öresund under tiden från och med den 1 juli till och med den 31 oktober förankrade fiskebåtar skola lätta, om det kan befaras, att drivgarnsfiskares redskap skall driva på den förankrade fiskebåten eller dess ankardon.

beteckning: 4 §

text: Vid fiskets bedrivande skola båda ländernas fiskare med det undantag, som följer av bestämmelsen i

text: 3 §

text: , iakttaga, att, sedan någon intagit en fiskeplats och behörigen utmärkt sin redskap, han icke må, så länge han har sin redskap behörigen utmärkt och begagnar densamma till fiske, utträngas från platsen eller lida intrång i sitt fiske av andra fiskare.

text: Sättes eller driver fiskredskap på annan mans behörigen utmärkta redskap, eller drages vad (

text: not

text: ) så, att behörigen utmärkt redskap skadas, eller uppkommer skada därifrån att någon i fall, som avses i

text: 3 §

text: , underlåter lätta ankar, skall redskapens ägare hava rätt till ersättning av den, som tillfogat sådan skada, så framt icke skadan framkallats genom nödläge eller annan orsak, som ej kan tillräknas denne.

text: 1) Bottengarn, ålhommesätt ("ålestader"), räkrusor, strandsätt för lax och annan dylik redskap, som är fästad vid pålar, skall vid huvudpålen eller den yttera pålen vara försedd md en mörk flagg eller en mörk korg, som når mist 1,5 meter över vattnet, samt från solens nedgång till dess uppgång med en lanterna visande fast violett sken runt horisonten.

type: punkt

text: 2) Ryssjor (hommor), som icke äro fästade vid pålar, skola, när de sättas spridda, var för sig vara utmärkta med en upprättstående stake utan topptecken, vilken räcker minst 1,2 meter över vattnet. Utsättas ryssjorna (hommorna) i rad, kan utmärkningen inskränkas till en sådan stake för de två yttersta ryssjorna i raden och en boj eller mindre stake för var och en av de övriga ryssjorna.

text: För att redskap skall anses behörigen utmärkt, skola följande regler vara iakttagna:

text: 3) För annan faststående redskap, vare sig densamma är bottensatt eller flyter, skall i vardera ändan av länken anbringas en stake med eller utan tunna, vars topp räcker minst 1,2 meter över vattnet och är utmärkt med en flagga, tre decimeter i fyrkant, för den ända av länken, som står i kompassens östliga halvcirkel (från norr genom ost till syd), samt två trekantiga, tre decimeter långa flaggor för den ända, som står i kompassens västliga halvcirkel (från syd genom väst till norr). Mellan dessa märken skall anbringas en mindre stake utan topptecken eller en boj för minst var sexhundrade meter. För så vitt angår laxlänkar i farvattnen omkring Bornholm och ögruppen Kristiansö skall staken vid vardera ändan av länken räcka minst 2 meter över vattnet. Dessa märken skola, där sillfiske med drivgarn pågår, vara av sådan beskaffenhet, att drivgarn kunna gå över dem.

text: 4) Drivvad skall vid vadpåsen eller kalven (kilen) vara försedd med bojlina samt en svartmålad kagge eller boj utan topptecken.

text: Punkten har upphävts genom kungörelse (1956

text: 6) Drivande eller svajande redskap skall vid den fasta ändan av länken, som är förankrad vid botten eller fastgjord vid båten, utmärkas med en boj utan stake samt vid den fria ändan med ej boj med stake, som räcker minst 1,2 meter över vattnet. Drivande redskap skall, när fisket sker i Öresund, om natten föra en vit lanterna på denna stake; svajande redskap skall föra en trekantig flagg.

text: Intet fiskemärke må räcka högre över vattnet än 2,5 meter.

text: Tinor skola vara utmärkta genom en flytande träklabb eller en stake utan topptecken.

beteckning: 5 §

text: Det i

text: 4 §

text: nämnda skydd för faststående redskap gäller beträffande omkring Bornholm och ögruppen Kristiansö utsatta laxlinor och laxrevar endast från och med den 1 oktober till och med den 31 mars.

beteckning: 6 §

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 5 §§

text: hava ej avseende å de vartdera landets egna fiskare helt förbehållna fiskeområdena.

beteckning: 7 §

text: Angående registrering och märkning av de i Sverige hemmahörande fartyg, som idka fiske i de fartvatten, denna kungörelse avser, är särskilt stadgat. Kungörelse (1958:556).

beteckning: 8 §

text: I fråga om den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot

text: 2 §

text: mom.

text: första stycket

text: andra meningen gäller föreskrifterna om ansvar i

text: 35 a § lagen (1950:596)

text: om rätt till fiske. Om någon med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot

text: 2 § 2 mom.

text: andra stycket

text: skall ansvarsbestämmelserna i

text: 35 c § samma lag

text: tillämpas.

text: Den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot

text: 4 §

text: , döms till böter. Åtal för sådant brott får ej väckas vid svensk domstol, om den misstänktes fartyg är hemmahörande i Danmark.

text: Förordning (1984:375).

beteckning: 9 §

text: I fråga om fångst, som någon har erhållit genom brott som avses i

text: 8 § första stycket

text: , samt i fråga om fiskredskap, som använts som hjälpmedel vid sådant brott, gälla föreskrifterna om förverkande i

text: 36 § lagen (1950:596)

text: om rätt till fiske.

text: Förordning (1975:179).

text: Bestämmelserna i (

text: 38 §§

text: fiskeristadgan (1954:607)

text: fiskeriförordningen (1982:126)

text: gälla i tillämpliga delar i fråga om brott som avses i

text: 8 § första stycket

text: Förordning (1975:179).

text: Tillsyn å efterlevnaden av bestämmelserna i denna kungörelse skall ske, förutom genom polisen, genom tillsynsmän som förordnats av länsstyrelsen eller fiskeriverket samt befattningshavare vid kustbevakningen.

text: Förordning (1991:564).

text: Ej må tillsynen sträckas in på de områden i Kattegatt som äro förbehållna danska fisken. Ej heller må eljest i Kattegatt utanför de områden, som äro förbehållna svenska fiskare, eller i Öresund eller de i kungörelsen avsedda delarna av Östersjön tillsynspersonalen ingripa mot danska fiskare på annat sätt än att överträdelse konstateras och behörig anmälan därom göres.

text: Förordning (1988:471).


dcterms:title: Lag (1933:315) angående införande av lagen om boutredning och arvskifte

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Den nu antagna lagen om boutredning och arvskifte skall jämte vad här nedan stadgas lända till efterrättelse från och med den 1 januari 1934.

text: I fråga om dödsbo efter den, som avlidit, innan nya lagen trätt i kraft, skall äldre lag fortfarande äga tillämpning.

text: Genom nya lagen upphävas:

text: 9, 11, 12, 13 och

text: 18 kap.

text: ärvdabalken

text: förordningen den 24 september 1861 angående vård av död mans bo;

text: förordningen den 18 september 1862, huru gäld vid dödsfall betalas skall och om urarvagörelse;

text: förordningen den 27 november 1854, huru förhållas bör med egendom, som tillhört den, vilken längre tid varit borta, utan att låta höra av sig;

text: tillika med de särskild stadganden, vilka innefatta ändring eller förklaring av vad sålunda upphävda lagrum innehålla eller tillägg därtill;

text: så ock vad i övrigt finnes i lag eller särskild författning stridande mot nya lagens bestämmelser.

text: Där i lag eller särskild författning förekommer hänvisning till lagrum, som ersatts genom bestämmelse i nya lagen, skall denna i stället tillämpas.

text: Vad för vissa städer enligt äldre lag gäller om borgmästares och råds befattning med bouppteckningars upprättande skall äga tillämpning vid dödsfall, som inträffar före utgången av år 1938. Konungen äger på framställning av sådan stad förordna, att den äldre lagen skall jämväl därefter tillsvidare eller för viss tid gälla för den staden, dock att särskild bouppteckningsavgift ej i något fall skall erläggas, där dödsfallet inträffat efter utgången av år 1943.

text: Närmare bestämmelser angående framställning, som i

text: första stycket

text: sägs, meddelas av Konungen.

text: Har ansökan om dödförklaring gjorts, innan nya lagen trätt i kraft, skall ärendet handläggas och avgöras enligt äldre lag.

text: Vad i nya lagen är stadgat om förordnande av boutredningsman och av skiftesman skall gälla, ändå att dödsfallet inträffat före lagens ikrftträdande. Samma lag vare med avseende å nya lagens regler om särskilda åtgärder till skydd för legat eller ändamålsbestämmelse samt om talan å fullgörande av ändamålsbestämmelse.

text: Har boutredningsman eller skiftesman förordnats, skall nya lagen i allo lända till efterrättelse.

text: Vad den döde gift och ägde äldre

text: giftermålsbalken

text: tillämpning å makarnas förmögenhetsförhållanden, skola vid nya lagens tillämpning följande särskilda bestämmelser gälla.

text: 1 mom. Den avlidna makens dödsbodelägare hava att förvalta samfälld egendom och den avlidnes enskilda egendom, så ock efterlevande makens enskilda egendom, såvitt denne ej ägde råda däröver. Har skifte ägt rum mellan makarna, vare efterlevandde maken ej dödsbodelägare, där han ej är arvinge eller universell testamentstagare.

text: 2 mom. Avträde till konkurs skall omfatta all egendom i makarnas bo. Samma lag vare i fråga om avträde till förvaltning av boutredningsman, vilket meddelas på begäran av borgenär.

text: Sker eljest avträde till förvaltning av boutredningsman, skall förvaltningen omfatta all egendom i makarnas bo, dock att efterlevande maken äger under sin förvaltning behålla enskild egendom, varöver han ägde råda, därest förbehåll göres före beslutet om egendomsavträde. Har sådant förbehåll gjorts, skall det i beslutet angivas.

text: Uppgörelse, som i

text: 2 kap. 11 § andra stycket

text: nya lagen avses, vare ej gällande, med mindre den biträdes av efterlevande maken.

text: 3 mom. I bouppteckningen efter den döde skall anteckning ske av egendom och gäld i makarnas bo. Egendomen skall värderas; dock vare värdering ej erforderlig med avseende å efterlevane makens enskilda egendom, där ej efter den döde är arvinge eller universell testamentstagare, som öger efter maken taga andel i boet. Vad i

text: 3 kap. 5 §

text: nya lagen stadgas om förskott av efterlevande makens giftorätts gods skall gälla förskott, som givits av samfälld egendom.

text: 4 mom. Vad i

text: 4 kap.

text: nya lagen sägs om den dödes egendom och gäld skall äga tillämpning å egendom och gäld i makarnas bo, såvitt ej annat föranledes av vad nedan är stadgat.

text: 5 mom. Varder all egendom i makarnas bo i laga tid avträdd till förvaltning av boutredningsman eller till konkurs, vare efterlevande maken fri från gäld, varför hans egenskilda egendom ej svarar. Änka njute ock för framtiden befrielse från övrig gäld, som under äktenskapet tillkommit, utan så är att hon själv ådrgit sig gälden i och för handel eller annan rörelse, som hon med mannens bifall idkat, eller gälden utgöres av böter eller skadestånd för brottlig gärning.

text: För gäld, som avses i

text: 11 kap. 5 §

text: äldre

text: giftermålsbalken

text: , vare änka, evad egendomsavträde sker eller ej, ansvarig allenast med egendom, varöver hon ägdre råda vid mannens död eller, om hon vunnit boskillnad, vid den tid denna söktes. Dör hustru och finnes i boet gäld, som nyss sagts, vare dödsbodelägarna, där egendomsavträde ej sker, för den gäld ansvariga endast med egendom, varöver hustrun ägde råda vid dödsfallet eller, om hon vunnit boskillnad, vid den tid denna söktes.

text: 6 mom. Sker skifte av makarnas bo, innan sådan gäld blivit gulden, som då var eller sist vid därefter förrätad bouppteckning blev bodelägarna veterlig, svare de för den gälden. Vad nu är sagt skall ej äga tillämpning å gäld, som avses i

text: 11 kap. 5 §

text: äldre

text: giftermålsbalken

text: . Delägare, som vid skifte fått sig tillagd egendom, varmed hustrun svarade för sådan gäld, vare dock därmed för gälden ansvarig.

text: 7 mom. Är boet avträtt till konkurs och vill delägare å någondera sidan undanskifta egendom, göre därom skriftlig ansökan inom den för bevakning av fordringar utsatta tid.

text: Sådan ansökan skall ingivas i två exemplar; har den ingivits i allenast ett exemplar, besörje konkursdomaren avskrift av ansökningen, och gälde delägare, som gjort ansökningen, lösen för avskriften.

text: Sedan delägarna å andra sidan samt borgenärerna, på sätt i

text: konkurslagen

text: om granskning av bevakade fordringsanspråk sägs, erhållit tillfälle att i frågan yttra sig, varde ansökningen efter lag av rätten bedömd, ändå att jäv däremot ej gjorts.

text: Om undanskiftande för gäld, som bevakats efter utgången av den i

text: första stycket

text: nämnda tid, lände till efterrättelse vad i

text: 29 §

text: lagen den 1 juli 1898 om boskillnad finnes stadgat.

text: Göres jäv mot ansökan om undanskiftane, skall rättens ombudsman, sedan han erhållit det ena exemplaret av jävsskriften, ofördröjligen till sökanden, där hans adress är känd, med posten översända avskrift av jävskriften, så ock erinran om tid och ställe för det i

text: 108 § konkurslagen

text: omförmälda borgenärssammanträde. Varder, sedan sådan ansökan inkommit, efterbevakning gjord, underrätte konkursdomaren sökanden om innehållet i den i anledning av efterbevakningen utfärdade kungörelsen.

text: Vad i lagen om boskillnad är stadgat rörande försäljning av egendom, som endera sidan äger undanskifta, så ock om betalningsrätt för vederlagsfordran gölle även i fall, varom nu är sagt.

text: 8 mom. Innan arvskifte förrättas, tage efterlevande maken fördel av bo oskifto och därefter sin giftorätt i boet.

text: 9 mom. Avtal om sammanlevnad i oskiftat bo skall, där ej annat överenskommits, avse all egendom i makarnas bo.


dcterms:identifier: SFS 1933:359 i lydelse enligt SFS 1980:961

dcterms:title: Lag (1933:359) angående vad med fastighets taxeringsvärde i vissa fall skall förstås

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Är enligt vad därom finnes stadgat för fastighet gällande särskilt uppskattningsvärde, skall vad i lag eller författning föreskrives om fastighets taxeringsvärde såsom grund för beräkning av belopp, intill vilket inteckning i fastighet må godkännas såsom säkerhet vid utlåning eller såsom täckning för fonder eller inlåning, i stället gälla om det särskilda uppskattningsvärdet.

text: Lag (1980:961).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1958; därvid skall i tillämpliga delar gälla vad som finnes föreskrivet i övergångsbestämmelserna till taxeringsförordningen den 23 november 1956 (nr 623).

rpubl:andrar: ändr. 4, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 3, 4 §§, 1, 3 p anvisn.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987. Äldre bestämmelse i

text: 4 § tredje stycket

text: tillämpas intill utgången av juni 1988. Mål som då är anhängigt hos mellankommunala skatterätten prövas av den länsrätt som är behörig enligt de nya bestämmelserna.

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas första gången vid taxering till ersättningsskatt för belopp som hade kunnat delas ut under verksamhetsår för vilket taxering till statlig inkomstskatt skall ske år 1991 eller senare.

rpubl:andrar: upph. 5 §; ändr. 4, 6, 7, 8 §§

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om ersättningsskatt skall upphöra att gälla vid utgången av år 1990. Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991 och tidigare års taxeringar.

text: Den omständigheten att visst inkomstbelopp stundom beskattas avsevärt lägre hos aktiebolag och vissa andra juridiska personer än hos fysiska personer kan föranleda ägare av förmögenhet, som icke hava behov av att förbruka mera än någon del av dess avkastning, att bereda sig lindring i beskattningen genom att placera förmögenheten i ett dem tillhörigt aktiebolag eller annat dylikt företag, vars vinst helt eller delvis får kvarbliva hos företaget utan att utdelas. Om i förmögenheten ingått svenska aktier, banklotter eller föreningsandelar, skulle en sådan åtgärd dessutom medföra den förmån, som följer av att svenska aktiebolag, solidariska bankbolag och ekonomiska föreningar i allmänhet icke äro skattskyldiga för utdelning från andra sådana företag.

text: Anvisningar

text: Vid övervägande, huruvida eller med vilket belopp utdelning skäligen bort äga rum, bör hänsyn tagas till sådana omständigheter som att lagstadgad avsättning till reservfonden skall ske eller att fondering i viss omfattning kan vara påkallad exempelvis för bibehållande av en jämn utdelningskvot.

text: När det gäller att bedöma, huruvida det kan anses sannolikt att ett väsentligt syfte med ett företags återhållsamma utdelningspolitik varit att bereda dess delägare eller vissa av dem lindring i deras beskattning, bör hänsyn tagas till deras ställning till företaget samt till deras inbördes förhållanden. Merendels torde en förutsättning för tillämpning av lagen vara, att större delen av företagets aktie-, lott- eller andelskapital äges av en person eller att företagets delägare eller flertalet av dem äro inbördes förbundna genom nära släktskap eller andra personliga band eller gemensamma intressen. Fysiska personer kunna äga del i ett företag antingen direkt eller genom förmedling av företag, som varit med det förstnämnda företaget och i förekommande fall med varandra förbundna såsom moder- och dotterföretag. För att tvenne företag skola anses stå i förhållande till varandra av moder- och dotterföretag bör i allmänhet krävas, att det ena företagets innehav av aktier, lotter eller andelar i det andra förlänar detsamma bestämmande inflytande å det andra företaget.

text: Lag (1984:1077).

text: Det till ersättningsskatt beskattningsbara beloppet kan bestämmas med utgångspunkt från den i räkenskaperna redovisade vinsten för räkenskapsåret eller från det enligt förordningen om statlig inkomst- och förmögenhetsskatt taxerade belopp, som åsatts företaget för dess inkomst under verksamhetsåret i fråga. Avdrag skall ske för lagstadgad avsättning till reservfond samt för erforderlig skatteavsättning, så ock för vinstutdelning, som av företaget beslutats under året efter verksamhetsåret. Även i övrigt göras sådana tillägg eller avdrag, som synas påkallade för att få fram det belopp, som kan anses hava utan giltig orsak undantagits från utdelning. Verkställes taxeringen med utgångspunkt från det till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt taxerade beloppet, bör sålunda till detsamma läggas behållna beloppet av aktieutdelningar o. dyl., för vilka frikallelse från skattskyldighet åtnjutes. Verkställes åter taxeringen med utgångspunkt från den i räkenskaperna redovisade vinsten, kan det tänkas, att tillägg bör ske med beloppet av företagna oskäliga avskrivningar. Finner beskattningsmyndigheten, att viss fondering av de ifrågavarande vinstmedlen kan anses skälig utöver de nyss omförmälda avsättningarna, må avdrag ske även för dylik fondavsättning.

text: Ersättningsskatten avser att i sådana fall, då företagets verksamhet väsentligen består i förvaltning av fastighet eller av värdepapper eller annan därmed likartad lös egendom, göra vidtagandet av anordningar med det nämnda syftet mindre lockande och att, där de förekomma, bereda det allmänna ersättning för av dem föranledd skatteminskning. Såsom en förutsättning för lagens tillämpning skall därför gälla, att förmögenhetsägaren genom nämnda anordning berett sig fördel i beskattningsavseende. Den omständigheten att lagen icke riktar sig mot fonderingen såsom sådan utan allenast mot visst, av lagstiftningen icke avsett utnyttjande av skatteförmåner, som genom fondering kunna vinnas, måste väl beaktas vid prövningen av uppkommande frågor och bör föranleda till varsamhet vid lagens tillämpning.

text: Lag (1984:1077).

dcterms:title: Lag (1933:395) om ersättningsskatt

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Har svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening, vars verksamhet väsentligen består i förvaltning av fastighet eller av värdepapper eller annan därmed likartad lös egendom, eller sådant företag, som enligt

text: 3 § tredje stycket lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt skall, ändå att dess säte är i utlandet, i beskattningsavseende betraktas såsom svensk ekonomisk förening, vid disponerandet av sin vinst för visst verksamhetsår underlåtit att besluta vinstutdelning, ehuru sådan underlåtenhet icke skäligen kan anses påkallad av företagets ställning, eller ock beslutat vinstutdelning med belopp, som med hänsyn till ställningen må anses mer än skäligt ringa, och göra omständigheterna sannolikt att ett väsentligt syfte härvid varit att bereda fysiska personer, vilka ägt del i företaget, lindring i deras beskattning här i riket, skall av företaget erläggas särskild skatt till staten, benämnd ersättningsskatt.

text: Lag (1984:1077).

text: Ersättningsskatten skall utgöra tjugofem procent av det till dylik skatt beskattningsbara beloppet.

text: Det beskattningsbara beloppet fastställes till vad av vinsten för verksamhetsåret som utöver utdelat belopp skäligen kunnat utdelas till aktie- eller andelsägare och utföres i fulla hundratal kronor, så att överskjutande belopp, som ej uppgår till fullt hundratal kronor, bortfaller.

text: Taxering till ersättningsskatt skall ske i den kommun, som enligt

text: 14 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt är företagets hemortskommun.

text: Lag (1984:1077).

text: Fråga om taxering till ersättningsskatt prövas av den skattemyndighet som skall taxera företaget till statlig inkomstskatt.

text: Taxeringsbeslut skall meddelas senast andra året efter det år, då företaget rätteligen skulle ha taxerats till statlig inkomstskatt för sin inkomst under det i

text: 1 §

text: avsedda verksamhetsåret.

text: Lag (1990:336).

text: 5 § har upphävts genom lag (1990:336).

type: upphavd

text: Ändras taxeringen till statlig inkomstskatt skall skattemyndigheten besluta om den ändring av taxering till ersättningsskatt som föranleds härav.

text: Lag (1990:336).

text: Om företaget före augusti månads utgång året efter det, då ersättningsskatt påförts företaget, utdelar det beskattade beloppet till delägarna, skall därpå belöpande ersättningsskatt betalas tillbaka. Beslut om återbetalning fattas av den skattemyndighet som taxerat företaget till ersättningsskatt. Ansökan om återbetalning skall ha kommit in till skattemyndigheten senast den 1 september.

text: Vid bedömande av frågan, huruvida utdelningen avsett genom ersättningsskatt beskattat belopp, skall iakttagas, att senare intjänad vinst, i den mån den ej använts för lagstadgad avsättning till reservfond eller för erforderlig avsättning till på vinsten belöpande skatter, skall anses utdelad före tidigare intjänad vinst.

text: På belopp, som betalas tillbaka, utgår inte ränta.

text: Lag (1990:336).

text: I övrigt gäller för taxering till ersättningsskatt

text: taxeringslagens (1990:324)

text: bestämmelser i tillämpliga delar.

text: Lag (1990:336).


dcterms:title: Kungörelse (1933:421) angående skyldighet för länsstyrelse att utfärda bevis om laga kraft å vissa beslut m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att då, i anledning av konventionen mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge den 16 mars 1932 om erkännande och verkställighet av domar/n1/, fråga uppstår om verkställighet i någon av nämnda främmande stater av beslut, som meddelats av domstol eller överexekutor här i riket, eller av förlikning som ingåtts inför svensk domstol, sådant bevis som enligt art. 6 i konventionen skall bifogas ansökning om verkställighet skall utfärdas av länsstyrelse.

text: //n1//Konventionen finnes intagen i publikationen Sveriges överenskommelser med främmande makter, 1933, sid. 15.//


dcterms:title: Riksarkivets Råd och anvisningar (1933:483) rörande vården av kommunala arkiv

rdfs:label: Utbildningsdepartementet


rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

dcterms:identifier: SFS 1933:518 i lydelse enligt SFS 1947:854

dcterms:title: Kungörelse (1933:518) med vissa bestämmelser i anledning av lagen den 2 juni 1933 (nr 269) om ägofred

text: Det åligger länsstyrelse, hos vilken ansökan gjorts om förordnande av förrättningsman enligt lagen om ägofred, att, där den sökta förrättningen angår fastighet jämväl i annat län, före ärendets prövning hos länsstyrelsen i sistnämnda län inhämta upplysning, huruvida ansökan om enahanda förrättning tidigare gjorts i detta län och sådan ansökan fortfarande är på prövning beroende. I sådant fall skall förstnämnda ansökan förklaras vilande i avbidan på meddelande av slutligt beslut i anledning av den andra ansökningen. Den länsstyrelse, hos vilken den tidigare ansökningen gjorts, är pliktig att, då sådant beslut meddelats, därom ofördröjligen underrätta den andra länsstyrelsen. Varder genom beslutet förrättningsman förordnad, vare den vilande ansökningen förfallen.

text: Uppkommer under handläggningen av särskilda förrättningar rörande betesreglering fråga, huruvida viss mark bör omfattas av den ena eller den andra förrättningen, och äro vederbörande synenämnder av olika meningar härutinnan, gälle den mening, som hävdas av synenämnden vid den förrättning, beträffande vilken förordnande först meddelats. I förordnande om förrättning rörande betesreglering skall intagas erinran om vad sålunda gäller.

text: Vid underrätt och hovrätt, må sådan utskrift av utslag som avses i

text: 33 § andra stycket

text: lagen om ägofred ej expedieras förrän tiden för fullföljd av talan utgått. Utskriften skall förses med bevis, huruvida talan rätteligen fullföljts eller ej. Kungörelse (

text: Sedan förrättningsakt jämlikt

text: 33 §

text: lagen om ägofred insänts till lantmäterikontoret i vederbörande län, åligger det överlantmätaren, där förrättningen angår fastighet i annat län, att till lantmäterikontoret i detta län ofördröjligen översända avskrift av akten ävensom, i förekommande fall, avskrift av domstols utslag över klander av förrättningen samt, där förrättningen angår fastighet i stad eller i samhälle, där byggnadslagens bestämmelser för stad äga tillämpning, att till byggnadsnämnden i staden eller samhället översända avskrifter som nyss sagts. Vad nu stadgats i fråga om förrättningsakt äge motsvarande tillämpning beträffande sådant utdrag av avhandlingsprotokollet, som jämlikt 36 eller

text: 37 §

text: lagen om ägofred genom rättens försorg översänts till länets lantmäterikontor.

text: Myndighet, till vilken avskrift enligt

text: första stycket

text: översänts, har att på lämpligt sätt förvara densamma. Kungörelse (


rpubl:andrar: ändr. 6 §

dcterms:identifier: SFS 1933:519 i lydelse enligt SFS 1981:1062

dcterms:title: Kungörelse (1933:519) om ersättning till vissa synemän samt till sakkunnigt biträde vid förrättning enligt lagen om ägofred

text: Förordnas annan än i statens tjänst anställd lantmätare att företaga förrättning enligt lagen om ägofred, äger han åtnjuta, förutom resekostnads- och traktamentsersättning enligt gällande allmänna resereglemente, arvode med tio kronor för varje dag, som han varit sysselsatt med förrättningen. Har förrättningsmannen viss dag för förrättningen använt kortare tid än åtta timmar, skall arvodet jämkas i förhållande till den sålunda använda tiden. I arvode, som nu sagts, ingår ersättning för upprättande i koncept av protokoll, utlåtande, avhandlingar om ingångna föreningar och övriga förrättningshandlingar.

text: För verkställande av avskrift eller utdrag av sagda handlingar äger förrättningsmannen utfå gottgörelse med femtio öre för sida. För kopiering av handlingarna tillhörande karta utgår arvode enligt de i

text: första stycket

text: angivna grunder för den tid, som därtill använts.

text: Det åligger förrättningsmannen att i protokollet vid förrättningen göra anteckning om de dagar, för vilka dagarvode debiterats, samt om de olika slag av åtgärder, som under envar av dessa dagar verkställts.

text: God man, som utses att biträda förrättingsmannen vid förrättning enligt lagen om ägofred, så ock den, vilken tillkallas såsom sakkunnigt biträde vid sådan förrättning, äger åtnjuta resekostnads- och traktamentsersättning enligt gällande allmänna resereglemente. Till sakkunnigt biträde utgår därjämte arvode enligt de i

text: 1 §

text: angivna grunder för den tid biträdet varit sysselsatt med fullgörande av sitt uppdrag.

text: Vad nu stadgats äger ej tillämpning, där i statens tjänst anställd lantmätare tillkallas såsom sakkunnigt biträde. Sådan befattningshavare är berättigad att för uppdragets fullgörande njuta ersättning såsom för tjänsteförrättning, och äge i fråga om sådan ersättning vad i författning är stadgat om lantmätares ersättning för tjänsteförrättning motsvarande tillämpning.

text: Det åligger förrättningsman, som i

text: 1 §

text: sägs, så ock god man att, då förrättningen avslutats, avgiva räkning å honom tillkommande ersättning. Sådan räkning skall upprättas i två exemplar, varav det ena bifogas förrättningshandlingarna och det andra genom förrättningsmannens försorg tillställes sökanden till förrättningen eller, där flera äro sökande, någon av dem.

text: Sakkunnigt biträde har att efter slutförandet av sitt uppdrag till förrättningsmannen överlämna räkning å biträdet tillkommande ersättning.

text: Har annan än i statens tjänst anställd lantmätare tillkallats såsom sakkunnigt biträde, ankommer å synemännen att, sedan räkning enligt

text: 4 §

text: avgivits, pröva beloppet av biträdet tillkommande ersättning samt meddela beslut härom vid sammanträde med sakägarna. Av beslutet skall biträdet genom förrättningsmannens försorg kostnadsfritt erhålla del.

text: Nöjes ej sakägare eller biträdet åt synemännens beslut, äger han att däröver föra klagan hos länsstyrelsen genom besvär före klockan tolv å trettionde dagen från det beslutet meddelades eller, där klagan föres av biträdet, från det biträdet erhöll del av beslutet.

text: Över länsstyrelsens beslut må klagan föras hos Kungl. Maj:t genom besvär, vilka skola hava inkommit till jordbruksdepartementet före klockan tolv å trettionde dagen från den dag klaganden erhållit del av beslut.

text: Klagan, som föres av en sakägare, gäller jämväl till förmån för övriga sakägare.

text: Har beslut om ersättning till sakkunnigt biträde enligt

text: 5 §

text: vunnit laga kraft, får det verkställas enligt föreskrifterna i

text: utsökningsbalken

text: om fordran för vilken betalningsskyldighet har ålagts genom dom som har vunnit laga kraft.

text: Förordning (1981:1062).


dcterms:title: Kungörelse (1933:520) angående rese- och traktamentsklass i vissa fall för förrättningsman och sakkunnigt biträde vid förrättning enligt lagen om ägofred

text: Kungl. Maj:t, som i denna dag utfärdad kungörelse (nr 519) bestämt, att, där annan än i statens tjänst anställd lantmätare förordnas att företaga förrätting enligt lagen om ägofred eller tillkallas såsom sakkunnigt biträde vid sådan förrättning, denne äger åtnjuta resekostnads- och traktamentsersättning enligt gällande allmänna resereglemente, har funnit gott förordna, att förrättningsman och sakkunnigt biräde, som nu sagts, skola hänföras till rese- och traktamentsklass II E i allmänna resereglementet.


dcterms:title: Kungörelse (1933:521) med vissa föreskrifter i fråga om redovisning av förrättningsakt rörande förrättning enligt lagen om ägofred

text: Har förrättning enligt lagen om ägofred verkställts av annan än distriktslantmätare eller sådan extra lantmätare, som avses i

text: 55 §

text: lantmäteriinstruktionen den 11 november 1927 (nr 107), och underlåter förrättningsmannen att inom stadgad tid insända förrättningsakten till den myndighet, hos vilken akten skall förvaras, äge, på framställning av denna myndighet, lantmäteristyrelsen genom lämpligt vite tillhålla förrättningsmannen att fullgöra honom åliggande redovisningsskyldighet.

text: Vite, som av lantmäteristyrelsen ådömes, tillfaller kronan. Saknas tillgång till gäldandet av vite, skall förvandling ske enligt allmänna strafflagen.

text: Den, som icke åtnöjes med lantmäteristyrelsens beslut enligt

text: 1 §

text: , äger att hos Kungl. Maj:t söka ändring genom besvär, vilka skola hava inkommit till jordbruksdepartementet före klockan tolv å trettionde dagen efter den, då klaganden erhållit del av beslutet.


dcterms:title: Cirkulär (1933:614) till statsmyndigheterna om tillämpningen av föreskrifterna i kungörelsen den 3 juli 1916 (nr 338) angående sättet för skriftväxling mellan domstolar, civila, militära och ecklesiastika ämbetsmyndigheter samt ämbets- och tjänstemän i tjänsten rörande ärenden

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Med anledning av en av statens organisationsnämnd gjord framställning vill Kungl. Maj:t erinra statsmyndigheterna om angelägenheten av att föreskrifterna i kungörelsen den 3 juli 1916 (nr 338) angående sättet för skriftväxling mellan domstolar, civila, militära och ecklesiastika ämbetsmyndigheter samt ämbets- och tjänstemän i tjänsten rörande ärenden noggrant iakttagas, så att icke vid delgivning av beslut, tillställande av handlingar, införskaffande av upplysningar m.m. länsstyrelse eller annan ämbetsmyndighet anlitas såsom mellanhand i andra fall än då sådant med hänsyn till bestämmelserna i nämnda kungörelse prövas påkallat.

text: Tillika anbefaller Kungl. Maj:t envar statsmyndighet att tillse, att föreskrifterna i berörda kungörelse samt Kungl. Maj:ts nu givna erinran iakttagas av samtliga de befattningshavare hos myndigheten, vilka hava att ägna förberedande eller slutlig handläggning åt ärenden, i vilka tillämpning av bestämmelserna i kungörelsen kan ifrågakomma.


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., författningen

dcterms:identifier: SFS 1933:618 i lydelse enligt SFS 2000:707

dcterms:title: Kungörelse (1933:618) angående biträde av Justitiedepartementet för delgivning av handlingar i utlandet

rdfs:label: Justitiedepartementet DOM

text: Den som vill påkalla utrikesdepartementets biträde för handlings delvigning med någon, som vistas utom riket, skall till departementet ingiva eller insända skriftlig framställning därom med uppgift om adressen å den, med vilken delgivning skall ske, och, såvitt möjligt, om hans medborgarskap samt, i förekommande fall, huruvida delgivning önskas verkställd endast under förutsättning att det kan ske före viss tid. Vid framställningen skola fogas två exemplar, i huvudskrift eller besannad avskrift, av den handling som skall delgivas.

text: Enskild sökande skall dessutom förbinda sig att svara för delgivningskostnaden. Där det särskilt äskas av utrikesdepartementet, vare han ock pliktig antingen att nedsätta det belopp, vartill nämnda kostnad skäligen kan beräknas, eller att avlämna löftesskrift av två vederhäftiga inom riket bosatta svenska medborgare, vilka en för båda och båda för en borga för kostnaden såsom för egen skuld.

text: Den som vill påkalla Justitiedepartementets biträde för handlings delvigning med någon, som vistas utom riket, skall till departementet ingiva eller insända skriftlig framställning därom med uppgift om adressen å den, med vilken delgivning skall ske, och, såvitt möjligt, om hans medborgarskap samt, i förekommande fall, huruvida delgivning önskas verkställd endast under förutsättning att det kan ske före viss tid. Vid framställningen skola fogas två exemplar, i huvudskrift eller besannad avskrift, av den handling som skall delgivas.

text: Enskild sökande skall dessutom förbinda sig att svara för delgivningskostnaden. Där det särskilt äskas av Justitiedepartementet, vare han ock pliktig antingen att nedsätta det belopp, vartill nämnda kostnad skäligen kan beräknas, eller att avlämna löftesskrift av två vederhäftiga inom riket bosatta svenska medborgare, vilka en för båda och båda för en borga för kostnaden såsom för egen skuld.

text: Förordning (2000:707).


rpubl:andrar: ändr. 1 p

rpubl:andrar: ändr. 2 p

dcterms:identifier: SFS 1933:668 i lydelse enligt SFS 1996:1245

dcterms:title: Kungörelse (1933:668) om beskaffenheten av laggillt stängsel i vissa delar av riket m.m.

text: Stängsel, varom i sagda lag förmäles, skall i nedan angivna delar av riket freda, förutom mot större hemdjur (hästar och nötkreatur), jämväl mot följande slag av mindre hemdjur, nämligen i Fårö socken av Gotlands län och i Tjörns härad av Göteborgs och Bohus län mot får samt i Västernorrlands län ävensom i de inom skyddsskogsgränsen belägna delarna av Jämtlands län mot får och getter.

text: Stängsel, som i sagda lag avses, skall om våren vara i fredgillt stånd i Skåne län den 15 april, i Stockholms, Jönköpings, Blekinge och Hallands län den 1 maj, i Västerbottens och Norrbottens län med undantag av länens lappmarker den 1 juni samt i nämnda lappmarker den 15 juni.

text: Förordning (1996:1245).

text: Där föreskrift, som enligt denna kungörelse gäller för visst område, avser, att stängsel inom området skall om våren hållas fredgillt tidigare dag än den, som i

text: 6 § första stycket

text: lagen om ägofred eller denna kungörelse i sådant avseende stadgats för angränsande område, skall föreskriften äga tillämpning jämväl i fråga om stängsel, som skall hållas i gränsen mellan områdena. I annat fall skall beträffande sådant stängsel vad härutinnan är stadgat för det senare området gälla. Kungörelse (

text: Kungl. Maj:t har, med stöd av

text: 5 § andra stycket

text: och

text: 6 § andra stycket

text: lagen den 2 juni 1933 (nr 269) om ägofred, efter hörande av vederbörande landsting och hushållningssällskap funnit gott förordna som följer:


rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

dcterms:title: Förordning (1933:78) angående beteckning för vissa slag av vin

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Vid utbjudande eller försäljning av dryck, som jämlikt

text: 1 §

text: förordningen den 14 juni 1917 angående försäljning av rusdrycker, sådant detta författningsrum lyder enligt förordning den 11 juni 1926 (nr 208), är att anse såsom vin men icke är framställd av saft av färska druvor, skall för drycken användas beteckning, varav tydligt framgår att den är framställd av annat än sådan druvsaft, såsom "fruktvin" eller dylikt, och må icke såsom beteckning för drycken användas ordet vin eller motsvarande ord å främmande språk annat än i ordsammanställning av det slag som ovan avses.

text: Den som bryter mot vad i

text: 1 §

text: föreskrivits döms till böter.

text: Har någon under tid, då han är ställd under åtal för förseelse mot denna förordning, fortsatt samma förseelse, skall han för varje gång åtal därför väcks fällas till särskilt ansvar.

text: Lag (1991:250).

text: Förseelse mot denna förordning åtalas av allmän åklagare vid allmän domstol.

text: Lag (1991:250).


dcterms:title: Kungl. Maj:ts Förordning (1934:105) om blindhetsersättning

text: Den som saknar synförmåga eller vars synförmåga, sedan ljusbrytningsfel rättats, är så nedsatt att han saknar ledsyn, anses i denna förordning som blind och är, där ej nedan annorlunda stadgas, berättigad till blindhetsersättning. Ersättningen utgår med ett belopp av femhundra kronor för år räknat.

ordinal: a

text: utländsk medborgare samt svensk medborgare, som författningsenligt icke skall vara mantalsskriven i riket;

ordinal: b

text: den som icke fyllt sexton år;

cells: c) den som enligt gällande bestämmelser om blindundervisning är skolpliktig;

type: rad

cells: d) den som blivit blind efter fyllda sextio år;

cells: e) den som uppsåtligen ådragit sig blindhet;

type: tabell

ordinal: f

text: den som utan giltig anledning vägrar att efterkomma förordnande om läkarbehandling eller behandling å sjukvårdsanstalt, som i

text: 5 §

text: sägs;

ordinal: g

text: den som uppenbarligen icke efter förmåga söker ärligen bidraga till sin försörjning eller är hemfallen åt alkoholmissbruk;

ordinal: h

text: den som undergår omedelbart för brott ådömt frihetsstraff eller är intagen å interneringsanstalt för återfallsförbrytare, vårdanstalt för förminskat tillräkneliga förbrytare, allmän uppfostringsanstalt, tvångsarbetsanstalt, alkoholistanstalt eller skyddshem;

ordinal: i

text: den som är eller uppenbarligen bör vara intagen å anstalt för blinda med komplicerat lyte, sinnessjuka, sinnesslöa, fallandesjuka eller kroniskt sjuka eller å fattigvårdsanstalt;

ordinal: k

text: den som i annat fall än ovan sagts å anstalt eller eljest åtnjuter kostnadsfri vård på statens bekostnad;

ordinal: l

text: den vars egen eller vars försörjningspliktiga anhörigas ekonomiska ställning är sådan att blindhetsersättning rimligen icke bör till honom utgå.

text: Från rätt till blindhetsersättning äro undantagna:

text: den som genom grov vårdslöshet ådragit sig blindhet;

text: den som i avsikt att erhålla blindhetsersättning avhänt sig eller undandolt inkomst eller egendom av betydelse att kunna inverka på frågan om dylik ersättning.

text: Från rätt till blindhetsersättning må för viss tid uteslutas:

text: Utan hinder av vad i

text: första stycket

text: under a) stadgas äger Konungen, under förutsättning av ömsesidighet, träffa överenskommelse med främmande stat, att dess medborgare skola i avseende å tillämpningen av denna förordning likställas med svensk medborgare, som författningsenligt skall vara i riket mantalsskriven.

text: Ansökan om blindhetsersättning skall ingivas till pensionsnämndens ordförande i det pensionsdistrikt, där sökanden är mantalsskriven eller, om han icke är mantalsskriven i riket, där han författningsenligt skall vara mantalsskriven.

text: Ansökningen skall innehålla nödiga upplysningar för bedömande av sökandens rätt till blindhetsersättning samt en av sökanden på heder och samvete avgiven förklaring att de lämnade upplysningarna äro med sanningen överensstämmande. Är sökanden ur stånd att själv avgiva sådan förklaring, skall riktigheten av upplysningarna intygas av två trovärdiga, med sökandens förhållanden förtrogna personer. Vid ansökningen skall fogas prästbevis.

text: Där så prövas nödigt, skall sökanden jämväl förete läkarintyg.

text: Det åligger pensionsnämnden att snarast möjligt till pensionsstyrelsen avgiva utlåtande rörande sökandens rätt till blindhetsersättning samt därvid översända handlingarna i ärendet och, om skiljaktiga meningar förekommit, utdrag av nämndens protokoll. Ett exemplar av nämndens utlåtande skall samtidigt genom ordförandens försorg med allmänna posten tillställas sökanden.

text: I övrigt skola bestämmelserna om pensionsnämnder i

text: 25 §§

text: 26 § första

text: och

text: andra styckena

text: samt

text: 27 §

text: lagen om allmän pensionsförsäkring i tillämpliga delar gälla.

text: Pensionsstyrelsen äger, när särskilda skäl därtill äro, föreskriva, att sökanden skall undersökas av ögonläkare. Styrelsen må ock förordna, att sökanden skall undergå läkarbehandling eller behandling å sjukvårdsanstalt, såframt synförmågan därigenom kan antagas bliva förbättrad.

text: Finner pensionsstyrelsen sökanden berättigad till blindhetsersättning, skall styrelsen utfärda bevis att ersättning blivit honom tillerkänd. Sådant bevis översändes av styrelsen till pensionsnämndens ordförande och tillställes sökanden genom dennes försorg.

text: Inträffar sådant förhållande att den som tillerkänts blindhetsersättning icke vidare bör komma i åtnjutande därav, ankommer det på pensionsstyrelsen att, sedan denne och pensionsnämnden eller dess ordförande beretts tillfälle att yttra sig, förordna om indragning av ersättningen.

text: Finnes grundad anledning antaga att ersättning bör indragas, äger pensionsstyrelsen, innan beslut därom i vederbörlig ordning fattats, förordna att ersättningen tillsvidare icke skall utbetalas.

text: Det åligger pensionsnämnd, pensionsnämnds ordförande och ombud, varom i

text: 27 §

text: lagen om allmän pensionsförsäkring förmäles, att till pensionsstyrelsen ofördröjligen anmäla förhållande, som kan antagas böra föranleda indragning av ersättning.

text: Undergår någon som åtnjuter blindhetsersättning omedelbart för brott ådömt frihetsstraff eller har någon som åtnjuter sådan ersättning blivit intagen å anstalt eller hem, som i

text: 2 § h)

text: -k) avses, åligger det straffinrättningens, anstaltens eller hemmets föreståndare att ofördröjligen göra anmälan därom till pensionsstyrelsen.

text: Över pensionsstyrelsens beslut må klagan ej föras av enskild sakägare. Justitiekanslern eller efter justitiekanslerns medgivande kommun, pensionsnämnds ordförande och i

text: 27 §

text: lagen om allmän pensionsförsäkring omförmält ombud må söka ändring i pensionsstyrelsens beslut hos Konungen genom besvär, vilka, vid talans förlust, skola före klockan tolv å trettionde dagen från den dag, beslutet gavs, ingivas till socialdepartementet.

text: Blindhetsersättning utgår från och med den månad, varunder ersättningen söktes, dock tidigast från och med den dag, då blindheten inträtt, samt till och med den månad, varunder den blinde avlidit eller ersättningens indragning beslutats.

text: Angående sättet och tiden för utbetalning av blindhetsersättning förordnar Konungen.

text: Ersättningsbelopp, som ej lyftats före utgången av året näst efter det, under vilket beloppet förfallit till betalning, vare förverkat.

text: Kostnaden för blindhetsersättning samt för undersökning och behandling, varom i

text: 5 §

text: förmäles, bestrides av staten.

text: Rätt till blindhetsersättning kan ej överlåtas och må förty ej för gäld tagas i mät.

text: Ansökan, prästbevis och läkarintyg samt utlåtande, varom i

text: 4 §

text: förmäles, skola avfattas enligt formulär, som fastställas av Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer.

text: Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer, fastställer jämväl taxa för läkarintyg och läkarundersökning, som i

text: och

text: 5 §§

text: avses, ävensom det belopp, varmed ersättning skall utgå för behandling enligt

text: 5 §

text: , såframt behandlingen skall äga rum å sjukvårdsanstalt.

text: I statens eller kommuns tjänst anställd läkare är skyldig att utfärda läkarintyg och verkställa undersökning mot ersättning, som bestämts i taxan. Har pensionsstyrelsen jämlikt

text: 5 §

text: förordnat om behandling å sjukvårdsanstalt, som drives av staten, landsting, kommun eller sammanslutning, vari landsting eller kommun deltager, eller till vars drift statsbidrag utgår, skall den som förordnandet avser där emottagas, såvitt plats kan beredas å allmän avdelning för behandling av ögonsjukdomar.

text: De närmare föreskrifter, som, utöver vad denna förordning innehåller, finnas erforderliga för dess tillämpning, meddelas av Konungen.