rpubl:andrar: ändr.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1987:1015 i lydelse enligt SFS 2004:950

dcterms:title: Förordning (1987:1015) om försäkran vid hindersprövning

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Skatteverket fastställer formulär för den försäkran som kvinnan och mannen enligt

text: 3 kap. 3 § äktenskapsbalken

text: skall avge vid hindersprövning. Blanketter för försäkran skall finnas hos Skatteverket och Försäkringskassan.

text: Förordning (2004:950).

type: stycke


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988, då kungörelsen (

text: ) med vissa bestämmelser angående vigselförrättare inom annat trossamfund än svenska kyrkan skall upphöra att gälla. Föreskrifterna i

text: 2 §

text: kungörelsen gäller dock fortfarande i fall där vigselrätt har medgetts före ikraftträdandet.

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Förordning (1987:1017) om vigselförrättare i annat trossamfund än svenska kyrkan

text: Intyg om att en präst eller annan befattningshavare i ett trossamfund, som regeringen har medgett vigselrätt, är behörig att vara vigselförrättare utfärdas på samfundets begäran av länsstyrelsen i det län där samfundets styrelse har sitt säte.


rpubl:andrar: ändr. 6 §

dcterms:identifier: SFS 1987:1019 i lydelse enligt SFS 2003:944

dcterms:title: Förordning (1987:1019) med närmare föreskrifter om vigsel som förrättas av domare eller särskilt förordnad vigselförrättare

beteckning: 1 §

text: Bestämmelserna i denna förordning gäller vigsel som förrättas av en lagfaren domare i tingsrätt eller av den som länsstyrelsen har förordnat som vigselförrättare.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Vigsel som ankommer på domare i tingsrätt förrättas av lagmannen eller någon annan domare som lagmannen utser. En domare är inte skyldig att förrätta vigsel på annan tid än under tjänstetid vid domstolens kansli.

text: För särskilt förordnad vigselförrättare bestämmer länsstyrelsen tjänstgöringstiden.

beteckning: 3 §

text: Tid och plats för vigseln bestäms av vigselförrättaren efter samråd med kvinnan och mannen.

beteckning: 4 §

text: Vid vigseln skall vigselförrättaren rikta följande ord till kvinnan och mannen:

text: Äktenskapets ändamål är enskildas väl och samhällets bestånd. Ni har förklarat att ni vill ingå äktenskap med varandra. Tar alltså du N.N. denna N.N. till din hustru att älska henne i nöd och lust?

text: (Svar: Ja.)

text: Tar du N.N. denna N.N. till din man att älska honom i nöd och lust?

text: (Svar: Ja.)

text: Ge varandra handen till bekräftelse på detta.

text: (Före handslaget kan mannen lämna kvinnan en ring.)

text: Jag förklarar er nu för äkta makar.

text: Glöm aldrig det löfte om trohet som ni nu har avlagt. Lev med varandra i inbördes aktning, kärlek och förtroende, och besinna ert ansvar mot kommande släkten. Må endräkt och lycka råda i ert äktenskap och i ert hem.

beteckning: 5 §

text: Om kvinnan och mannen särskilt begär det skall vigselförrättaren, i stället för vad som anges i

text: 4 §

text: , vid vigseln rikta följande ord till dem:

text: Ni har förklarat att ni vill ingå äktenskap med varandra. Tar alltså du N.N. denna N.N. till din hustru?

text: (Svar: Ja.)

text: Tar du N.N. denna N.N. till din man?

text: (Svar: Ja.)

text: Jag förklarar er nu för äkta makar.

beteckning: 6 §

text: Vigselförrättaren skall omedelbart anteckna i ett särskilt protokoll vad som har förekommit vid vigseln. I protokollet skall han också anteckna tid och plats för vigseln samt kvinnans och mannens fullständiga namn, yrke och hemvist.

text: När underrättelse om vigseln sänds till Skatteverket, skall vigselförrättaren anteckna detta i marginalen på protokollet.

text: Förordning (2003:944).

beteckning: 7 §

text: Av länsstyrelsen förordnad vigselförrättare skall för varje år före utgången av påföljande januari månad sända in sitt protokoll till länsstyrelsen.

beteckning: 8 §

text: Av länsstyrelsen förordnad vigselförrättare har rätt till ersättning med etthundratio kronor för varje vigsel som han har förrättat.

text: Har vigselförrättaren samma dag förrättat mer än en vigsel, utgör dock ersättningen trettio kronor för varje vigsel utöver den första.

beteckning: 9 §

text: Ersättning enligt

text: 8 §

text: betalas ut av länsstyrelsen efter ansökan av vigselförrättaren.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2011.

type: punkt

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för en ansökan eller anmälan som har kommit in till tingsrätten före ikraftträdandet.

type: lista

dcterms:identifier: SFS 1987:1021 i lydelse enligt SFS 1991:792

dcterms:title: Förordning (1987:1021) om kungörelse enligt äktenskapsbalken

text: Kungörelse i ortstidning enligt

text: 16 kap. 3 § äktenskapsbalken

text: skall ske i tidning på ort, där någon av makarna är folkbokförd. Avser kungörelsen gåva och är makarna folkbokförda på olika orter, skall kungörelse ske i tidning på den ort där givaren är folkbokförd.

text: Förordning (1991:792).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om fall som avses i

text: 12 § lagen (1987:788)

text: om införande av

text: äktenskapsbalken

text: och punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

rpubl:andrar: upph. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2022.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för beslut som avser ett utländskt avgörande som har meddelats i ett förfarande som inletts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1987:1022 i lydelse enligt SFS 2022:961

dcterms:title: Förordning (1987:1022) om äktenskapsregistret

type: upphavd

text: domar varigenom en vigsel har förklarats ogiltig eller domstolen har dömt till äktenskapsskillnad,

text: domar eller beslut varigenom domstolen har avgjort ett mål om äktenskapsskillnad utan att ha dömt till äktenskapsskillnad, och

text: beslut som avser ett utländskt avgörande om upplösning av ett äktenskap när beslutet har meddelats i ett förfarande enligt

ordinal: a

text: 3 kap. 8 § första stycket lagen (1904:26 s. 1)

text: om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, eller

ordinal: b

text: artikel 30.3 eller

text: artikel 40 i rådets förordning (EU) 2019/1111 av den 25 juni 2019

text: om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (Bryssel II-förordningen).

text: Förordning (2022:961).

text: Tingsrätterna ska till äktenskapsregistret sända in uppgifter om

text: Hovrätterna och Högsta domstolen ska lämna uppgifter om domar och slutliga beslut med anledning av överklagande av sådana avgöranden som den lägre rätten har varit skyldig att lämna uppgift om. De ska även lämna uppgifter om andra domar varigenom domstolen har förklarat en vigsel ogiltig eller dömt till äktenskapsskillnad.

text: Förordning (2015:906).

text: Uppgift om dom eller beslut ska sändas in till äktenskapsregistret inom tre dagar från det att tiden för att överklaga avgörandet gick ut. Det ska anges om överklagande har skett.

text: Förordning (2011:983).

text: Om tingsrätten har avvisat en talan mot en sådan dom som avses i

text: 2 § 1

text: och avvisningsbeslutet överklagas, skall tingsrätten utan dröjsmål underrätta äktenskapsregistret om detta. Detsamma gäller för en hovrätt som har avvisat ett överklagande av en dom eller ett beslut som avses i

text: 3 §

text: Förordning (1996:277).

text: Domstolen skall anteckna dagen för avsändandet av uppgift eller underrättelse i sitt mål- och ärenderegister.

text: Förordning (1996:277).

text: Äktenskapsregistret ska vara ordnat så att de uppgifter som antecknats i registret lätt kan återfinnas.

text: Förordning (2011:983).

text: 8 § Har upphävts genom förordning (1991:793).

text: Domstolsverket fastställer efter samråd med Skatteverket formulär och annat som domstolarna ska använda för att fullgöra sin uppgiftsskyldighet enligt denna förordning.

text: Förordning (2011:983).

text: 10 § Har upphävts genom förordning (2015:906).

text: 11 § Har upphävts genom förordning (2015:906).

text: 12 § Har upphävts genom förordning (2015:906).

text: 13 § Har upphävts genom förordning (2015:906).


text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

text: Genom lagen upphävs förordningen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland.

rpubl:andrar: upph. 4 §; ändr. 1, 3 §§, bil.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1993:1275

rpubl:andrar: uph. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1987:103 i lydelse enligt SFS 2011:1325

dcterms:title: Lag (1987:103) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland

rdfs:comment: Bilagan inte med här.

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Det avtal för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande skatter på inkomst och realisationsvinst som Sverige och Irland undertecknade den 8 oktober 1986, i den lydelse detta erhållit genom det protokoll om ändring i avtalet som undertecknades den 1 juli 1993, skall gälla som lag här i landet. Avtalet i dess genom protokollet ändrade lydelse är intaget som bilaga till denna lag.

text: Lag (1993:1275).

text: Avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle föreligga.

text: 3 § Har upphävts genom lag (2011.1325).

text: 4 § Har upphävts genom lag (1993:1275).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge.

text: Den upphävda förordningen och lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge tillämpas fortfarande

text: i fråga om skatter som innehålls vid källan, på inkomst som förvärvats före den 1 januari 1988,

text: i fråga om övriga skatter på inkomst, på skatter som bestäms för beskattningsår som börjar före den 1 januari 1988,

ordinal: c

text: i fråga om förmögenhet, på förmögenhet som taxeras före år 1989.

text: Bilaga 2 till lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge tillämpas fortfarande på inkomst som förvärvats före den 1 januari 1990. Vad som i bilagan sägs om bestämmelserna i artikel 15 punkterna 1 och 2 i avtalet den 22 mars 1983 skall dock beträffande inkomst som förvärvas den 1 januari 1988 eller senare avse bestämmelserna i artikel 15 punkterna 1 och 2 i förevarande avtal samt punkterna VII och VIII i protokollet till förevarande avtal.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Anvisningarna till punkterna VII och VIII i protokollet tillämpas på inkomst som förvärvas den 1 juli 1989 eller senare.

rpubl:andrar: ändr. bil. 1

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1990.

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige.

text: Den upphävda förordningen och lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige tillämpas fortfarande

text: i fråga om skatter som innehållits vid källan, på inkomst som förvärvats före den 1 januari 1990,

text: i fråga om övriga skatter på inkomst, på skatter som bestäms för beskattningsår som börjar före den 1 januari 1990,

text: i fråga om förmögenhet, på förmögenhet som taxeras före år 1991.

dcterms:title: Förordning (1987:1043) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

rdfs:label: Finansdepartementet

text: i fråga om skatter som innehålls vid källan, på inkomst som förvärvas den 1 januari 1988 eller senare,

text: i fråga om övriga skatter på inkomst, på skatter som bestäms för beskattningsår som börjar den 1 januari 1988 eller senare,

text: i fråga om förmögenhet, på förmögenhet som taxeras år 1989 eller senare.

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige skall träda i kraft den dag denna förordning träder i kraft och tillämpas

text: Avtalet träder i kraft den 13 december 1987.

text: Vid tillämpningen av avtalet och det till avtalet fogade protokollet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

text: Ärenden, som enligt avtalet skall handläggas av behörig myndighet i Sverige, prövas av riksskatteverket. Är ett sådant ärende av särskild betydelse eller annars av sådan beskaffenhet att det bör avgöras av regeringen, skall dock riksskatteverket med eget yttande överlämna ärendet till regeringen.

text: Riksskatteverkets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Bilaga 1

type: rubrik

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

text: till art. 1 och 4

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige, Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Frågan om en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i Sverige, Danmark, Finland, Island eller Norge avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i resp. stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall då en person är bosatt i mer än en stat, dvs. fall där den skattskyldige enligt en avtalsslutande stats beskattningsregler anses bosatt i denna stat och enligt annan avtalsslutande stats beskattningsregler anses bosatt i denna andra stat. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: till art. 2

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. Bestämmelserna i art. 27 gäller dock skatt av varje slag och beskaffenhet, se punkt 6. I art. 2 punkt 3 anges de skatter som utgår vid avtalets undertecknande och på vilka avtalet tillämpas. Avtalet skall dock tillämpas även på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag som efter avtalets undertecknande påförs vid sidan av eller i stället för de angivna skatterna.

text: till art. 6--22

text: En inkomst beskattas i Sverige om så kan ske enligt gällande skatteförfattningar och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av bestämmelse i avtalet. Vid beskattningen hänförs en inkomst alltid till den förvärvskälla till vilken den hör enligt de svenska skatteförfattningarna oavsett till vilket inkomstslag inkomsten har hänförts enligt detta avtal.

text: till art. 6

text: Enligt svensk skattelagstiftning beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse. Inkomst som omfattas av art. 6 skall emellertid vid tillämpningen av avtalet alltid anses som inkomst av fast egendom. Detta medför att sådan inkomst alltid får beskattas i den stat där den fasta egendomen är belägen. Denna regel gäller även beträffande royalty från fast egendom eller för nyttjandet av eller rätten att nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång.

text: Annan royalty beskattas enligt art. 12.

text: till art. 7

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som i avtalet i allmänhet förstås med uttrycket "fast driftställe'' anges i art. 5. Beträffande beskattning av inkomst av verksamhet i samband med förberedande undersökning, utforskning eller utnyttjande av kolväteförekomster, se art. 21. I punkt I av protokollet har tagits in regler enligt vilka de behöriga myndigheterna kan genom överenskommelse avgöra om fast driftställe föreligger i vissa särskilt angivna fall då företag i en stat har byggnads-, anläggnings-, installations- eller monteringsprojekt eller verksamhet i samband med sådant projekt i en annan stat.

text: Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver från fast driftställe i Danmark, Finland, Island eller Norge, skall undantas från skatt i Sverige såvitt avser den till driftstället hänförliga inkomsten om villkoren i art. 25 punkt 5 c är uppfyllda.

text: Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkterna 2--6. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så, att inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkterna 2 och 3 angivna principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

text: Om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 8

text: Inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 i regel endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning. Motsvarande bestämmelser skall i vissa fall tillämpas på inkomst av sjöfart och luftfart som har samband med förberedande undersökning, utforskning eller utnyttjande av kolväteförekomster, se art. 21 punkt 5.

text: till art. 9

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan företag med intressegemenskap.

text: Vad som i avtalet förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 7.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Danmark, Finland, Island eller Norge, iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena i denna punkt.

text: till art. 10

text: Om utdelningen uppbärs av aktiebolag eller ekonomisk förening, är utdelningen undantagen från beskattning i Sverige i den mån art. 10 punkt 8 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 10 punkt 8 finns i

text: 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Danmark, Finland, Island eller Norge, tillämpas art. 7 resp. art. 14.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Sverige, tas kupongskatt ut med 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 3 a, 5 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk förening beskattas i sådant fall enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a eller c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 3 a, 5 % av utdelningens bruttobelopp.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningen på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på aktie eller andel till vilken utdelningen är hänförlig. Avdrag medges dock inte för dansk, finsk, isländsk eller norsk skatt på utdelningen. Svensk skatt på utdelningen nedsätts enligt art. 25 punkt 5 a genom avräkning av dansk, finsk, isländsk eller norsk skatt som tagits ut enligt art. 10 punkt 3, 4 eller 5. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 25.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning, se bilaga 2.

text: Om den som har rätt till utdelningen har fast driftställe eller stadigvarande anordning i Sverige och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen, gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Vad som i avtalet förstås med uttrycket "ränta'' anges i art. 11 punkt 3.

text: Ränta, som betalas från Danmark, Finland, Island eller Norge till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas i regel här.

text: till art. 11

text: Ränta som betalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person som har hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge får enligt art. 11 punkt 1 inte beskattas i Sverige. Detta gäller dock inte i fall som avses i art. 11 punkt 2. Om den som har rätt till räntan har fast driftställe eller stadigvarande anordning i Sverige och den fordran för vilken räntan betalas äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen, beskattas räntan i enlighet med bestämmelserna i art. 7 resp. art. 14, om så kan ske enligt de svenska skatteförfattningarna.

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt 3 gäller följande.

text: Är räntan hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till räntan har i Danmark, Finland, Island eller Norge, tillämpas dock art. 7 resp. art. 14. till art. 12

text: Royalty, som utbetalas från Danmark, Finland, Island eller Norge till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Danmark, Finland, Island eller Norge, tillämpas dock art. 7 resp. art. 14.

text: Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för nyttjandet av mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt art. 6.

text: Royalty, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge får beskattas i Sverige endast under förutsättning att den rättighet eller egendom för vilken royaltyn betalas äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Sverige (art. 12 punkt 2). till art. 13

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge förvärvar genom avyttring av fast egendom i Sverige, beskattas här (art. 13 punkt 1). Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom hänförlig till tillgångar nedlagda i fast driftställe som en person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge har här (art. 13 punkt 3). Motsvarande gäller i fråga om lös egendom hänförlig till stadigvarande anordning för att utöva fritt yrke vilken inkomsttagaren har i Sverige.

text: Vinst, som en fysisk person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge förvärvar genom överlåtelse av aktier och liknande rättigheter i ett svenskt bolag får enligt art. 13 punkt 6 beskattas i Sverige.

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige förvärvar, beskattas här om inte annat följer av art. 13 punkt 4 eller art. 25 punkt 5 c. Enligt art. 13 punkt 1 får dansk, finsk, isländsk eller norsk skatt tas ut på vinsten, om den avyttrade egendomen utgörs av fast egendom i resp. Danmark, Finland, Island eller Norge eller, i fall som anges i art. 13 punkt 2, av aktier eller andelar i bolag vars huvudsakliga ändamål är att inneha fast egendom och innehavet av aktierna eller andelarna i bolaget berättigar innehavaren att nyttja bolaget tillhörig fast egendom. Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 3 i fråga om lös egendom, som ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Danmark, Finland, Island eller Norge, eller lös egendom, som ingår i stadigvarande anordning för att utöva fritt yrke vilken inkomsttagaren har i Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Svensk skatt på vinsten nedsätts enligt art. 25 punkt 5 a genom avräkning av den skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst i Danmark, Finland, Island eller Norge. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 25.

text: till art. 14

text: Vad som förstås med uttrycket "fritt yrke'' exemplifieras i art. 14 punkt 2.

text: Inkomst av fritt yrke eller annan därmed jämförbar självständig verksamhet beskattas endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1 a eller vistas inkomsttagaren mer än 183 dagar under en period av 12 månader i en annan avtalsslutande stat får inkomsten dock beskattas i den stat där anordningen finns resp. där inkomsttagaren vistas. Även i det fall inkomsten är undantagen från beskattning i hemviststaten får inkomsten beskattas i verksamhetsstaten.

text: Om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke eller annan därmed jämförbar självständig verksamhet, vilken inkomst enligt avtalet får beskattas i Danmark, Finland, Island eller Norge, skall, om villkoren i art. 25 punkt 5 c är uppfyllda, inkomsten inte beskattas i Sverige.

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av sportutövare, skådespelare, musiker m.fl., se anvisningarna till art. 17.

text: I fråga om beskattning av inkomst av fritt yrke eller annan därmed jämförbar självständig verksamhet som har samband med utforskning eller utnyttjande av olje- eller gasförekomster gäller särskilda bestämmelser, se art. 21.

text: till art. 15

text: Inkomst av tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs bl. a. i art. 15 punkterna 2 och 4, i art. 16, 18, 19, 20 och 21 samt i punkterna VII, VIII och IX i protokollet.

text: Om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av enskild tjänst, vilken inkomst enligt artikel 15 får beskattas i Danmark, Finland, Island eller Norge, skall inkomsten inte beskattas i Sverige, se art. 25 punkt 5 c.

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av sportutövare, skådespelare, musiker m. fl., se anvisningarna till art. 17.

text: I fråga om beskattning av inkomst av arbete som har samband med utforskning eller utnyttjande av olje- eller gasförekomster gäller särskilda bestämmelser, se art. 21.

text: till art. 16

text: När ett svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till en person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av en person med hemvist i Sverige från bolag med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge får inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten, som utgått i den stat där bolaget har hemvist, avräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkt 5 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 25.

text: till art. 17

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt sportutövare förvärvar genom sin yrkesverksamhet, beskattas i regel i den stat där verksamheten utövas (art. 17 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 17 punkt 2 får inkomsten i regel beskattas i den stat där artisten eller sportutövaren utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till en annan person (t. ex. arbetsgivare hos vilken artisten är anställd) än artisten eller sportutövaren själv. Är inkomsten undantagen från beskattning i den avtalsslutande stat där verksamheten bedrivs, beskattas inkomsten endast i den stat där artisten eller sportutövaren har hemvist (art. 17 punkt 3). För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpning av art. 17 punkterna 1 och 2 de särskilda regler som gäller för beskattning av utländska artister enligt svensk intern rätt.

text: Pension, livränta och utbetalning enligt sociallagstiftningen beskattas endast i den avtalsslutande stat från vilken den betalas. Då sådan inkomst inte kan beskattas i den stat från vilken den betalas, beskattas inkomsten endast i den stat där mottagaren har hemvist. Denna bestämmelse skall inte gälla i det fall mottagaren har hemvist i Sverige och inkomsten är utbetalning enligt sociallagstiftningen i Danmark, Finland, Island eller Norge om utbetalningen på grund av sin art inte utgör skattepliktig inkomst i utbetalarstaten för där bosatta personer, se

text: 2 § lagen (1987:384)

text: om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige.

text: till art. 18 till art. 19

text: Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av staterna, dess politiska underavdelningar, lokala myndigheter eller offentligrättsliga institutioner för arbete utfört i allmän tjänst, beskattas enligt huvudregeln i art. 19 punkt 1 endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Om sådan inkomst inte kan beskattas i utbetalarstaten, skall inkomsten i stället beskattas endast i den stat där mottagaren har hemvist.

text: Har arbetet utförts i annan avtalsslutande stat än utbetalarstaten beskattas emellertid ersättningen enligt art. 19 punkt 2 endast i denna andra stat, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete eller inte kan beskattas för ersättningen i den stat från vilken den betalas.

text: Inkomst från Sverige, som förvärvas av en person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige.

text: till art. 25

text: Inkomst från Danmark, Finland, Island eller Norge, som förvärvas av en person med hemvist i Sverige, tas i regel med vid taxering i Sverige. Undantag gäller dock för de fall som anges i punkt 3 nedan samt för utdelning i vissa fall från bolag i Danmark, Finland, Island eller Norge. I fråga om utdelning, se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Likaså tas förmögenhetstillgång, som är belägen i Danmark, Finland, Island eller Norge, med vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten sätts ned genom avräkning enligt art. 25 punkt 5 a om inte fall föreligger som anges i punkt 3 av anvisningarna.

text: Om inkomsten eller förmögenheten beskattas i Sverige och beskattning kan ske även i Danmark, Finland, Island eller Norge, medges lättnad vid beskattningen i Danmark, Finland, Island resp. Norge enligt art. 25 punkterna 1--4.

text: Vid avräkning av dansk, finsk, isländsk eller norsk inkomstskatt tillämpas bestämmelserna i

text: 18 §§

text: lagen (

text: ) om avräkning av utländsk skatt. Därvid beräknas svensk inkomstskatt på inkomsten på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till inkomsten. Avdrag medges dock inte för dansk, finsk, isländsk eller norsk skatt som omfattas av avtalet. Beträffande storleken av dansk, finsk, isländsk och norsk skatt på utdelning hänvisas till art. 10 punkterna 3--5. Vidare iakttas att i fall som avses i art. 25 punkt 5 b högre finsk skatt skall avräknas än vad som utgått på inkomsten i fråga.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår, för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till beskattning, förete utredning om den danska, finska, isländska eller norska skatt som har påförts inkomsten resp. förmögenheten eller om den finska skatt som skulle ha påförts om skattebefrielse eller skattenedsättning som avses i föregående stycke inte hade medgivits.

text: När en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst, som enligt art. 8 punkt 1, art. 13 punkt 4, art. 15 punkt 4 a, art. 18 punkt 1 eller 2 eller art. 19 punkt 1 skall beskattas endast i Danmark, Finland, Island eller Norge eller sådan inkomst som enligt art. 25 punkt 5 c skall undantas från beskattning i Sverige, skall inkomsten inte tas med vid taxering i Sverige. Inkomsten i fråga skall inte heller föranleda progressionsuppräkning, dvs. sådant höjt uttag av statlig inkomstskatt som regeringen må förordna om enligt

text: 20 § 2 mom.

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Vad som här angivits beträffande inkomst som skall beskattas endast i Danmark, Finland, Island eller Norge skall på motsvarande sätt gälla i fråga om förmögenhet som enligt art. 23 punkt 3 skall beskattas endast i Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor av den danska, finska, isländska eller norska skatten på inkomsten och ange -- om så är fallet -- att denna skatt utgör en sådan skatt vartill rätt till avräkning föreligger enligt avtalet. Taxeringsnämnden fastställer därvid det belopp med vilket avräkning högst får ske med tillämpning av bestämmelserna i lagen om avräkning av utländsk skatt. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om avräkning görs i skattelängden. till art. 27

text: Av art. 27 punkt 2 följer att bl. a. bolag i Danmark, Finland, Island och Norge inte får påföras förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelsen innebär ett undantag från regeln i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.

text: till punkt IV i protokollet

text: De behöriga myndigheterna i Danmark, Norge och Sverige har med stöd av punkt IV:2 i protokollet träffat följande överenskommelse:

text: "Bestämmelserna i punkt IV i protokollet till det den 18 februari 1987 undertecknade dubbelbeskattningsavtalet mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige skall också tillämpas i fråga om Scanair och SAS Commuter."

text: till punkterna VII och VIII i protokollet

text: De behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna har med stöd av art. 28 punkt 3 i avtalet träffat överenskommelse beträffande innebörden av punkterna VII och VIII i protokollet. Överenskommelsen har följande lydelse:

text: "Enligt punkterna VII och VIII av protokollet beskattas i vissa fall en skattskyldig som har hemvist i en avtalsslutande stat och som förvärvar inkomst på grund av personligt arbete som utförs i annan avtalsslutande stat endast i hemviststaten för inkomsten. En förutsättning härför är att den skattskyldige regelmässigt uppehåller sig i sin fasta bostad i hemviststaten. Med uttrycket 'regelmässigt uppehåller sig' avses att den skattskyldige i normalfallet minst en gång i veckan uppehåller sig i sin fasta bostad i den avtalsslutande stat där han har hemvist.

text: För att en skattskyldig skall anses uppehålla sig i sin fasta bostad skall vistelsen i hemviststaten omfatta minst två dagar. Härvid gäller, liksom i övrigt i avtalet där uttrycket 'dag' förekommer, att med 'dag' avses även del av dag."

text: Förordning (1989:249).

text: Bilaga 2

text: Anvisningar om kupongskatt, m. m.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige har hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge kan, under de förutsättningar som anges i art. 10 i avtalet, få nedsättning av den skatt på utdelning som annars skulle utgå enligt

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: Om rätt till nedsättning föreligger enligt art. 10 i avtalet, tas kupongskatt ut efter den skattesats som anges där. I övrigt skall den som betalar utdelningen tillämpa bestämmelserna i

text: kupongskattelagen

text: och

text: kupongskattekungörelsen (1971:49)

text: Kupongskatt för person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge

text: Har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige skall erlägga enligt lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige kan den skattskyldige få ut det för högt uttagna beloppet (restitution) efter ansökan hos riksskatteverket enligt

text: 27 § kupongskattelagen

text: Riksskatteverkets beslut i ärende om restitution får överklagas på det sätt som anges i

text: 29 § kupongskattelagen

text: Som förutsättning för nedsättning av kupongskatten på sådan utdelning gäller att utbetalaren genom intyg av dansk, finsk, isländsk eller norsk myndighet eller bank i Danmark, Finland, Island eller Norge visar att den utdelningsberättigade har hemvist i Danmark, Finland, Island resp. Norge.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige har hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge och som enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a och c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt är skattskyldig i Sverige för utdelning på andel i svensk ekonomisk förening kan erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt enligt art. 10 i avtalet under de förutsättningar som anges där.

text: Ansökan om nedsättning görs hos den taxeringsnämnd som taxerar den utdelningsberättigade till statlig inkomstskatt för det år då utdelningen beskattas eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande taxeringen detta år avslutats, hos den domstol som handlägger överklagande över nämnda taxering. Ansökan bör göras före utgången av tredje kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

text: Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge

text: Beslut i ärende som avses i punkt 6 får överklagas på det sätt som anges i

text: taxeringslagen (1956:623)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade genom intyg från dansk, finsk, isländsk eller norsk myndighet eller bank i Danmark, Finland, Island eller Norge visa att han har hemvist i Danmark, Finland, Island resp. Norge.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Bestämmelsen i

text: 12 § andra stycket

text: att kommunen betalar ut bostadsanpassningsbidrag tillämpas först för tiden från och med den 1 juli 1988. Intill dess sköts utbetalningen av bostadsstyrelsen.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om bostadsanpassningsbidrag. Bestämmelserna i den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om bidrag som har beviljats före den 1 januari 1988.

rpubl:andrar: ändr. 7, 9 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Bestämmelserna i

text: 15 § första stycket

text: i sin äldre lydelse tillämpas fortfarande i fråga om bidrag som har beviljats före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1987:1050) om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: En kommun får statligt bidrag till kostnaden för bostadsanpassningsbidrag som lämnas enligt bestämmelserna i denna förordning.

text: Bidragsverksamheten sköts av kommunerna.

text: Boverket och länsbostadsnämnderna har tillsyn över kommunernas bidragsverksamhet.

text: Förordning (1991:1952).

text: Bostadsanpassningsbidrag

text: Förutsättningar för bidrag

text: Bostadsanpassningsbidrag lämnas till ägare av bostadshus eller till den som innehar en bostad med hyres- eller bostadsrätt. Om bostaden hyrs i andra hand, lämnas bidrag endast om upplåtelsen kan antas vara långvarig.

text: Bostadsanpassningsbidrag lämnas för sådana åtgärder i och i anslutning till en handikappad persons bostad som behövs för att den skall vara ändamålsenlig som bostad för den handikappade.

text: Om föräldrarna till ett handikappat barn inte bor tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet och barnet inte bor enbart hos den ena av föräldrarna, lämnas bidrag för anpassning av båda föräldrarnas bostäder. Om någon åtar sig att regelbundet under vissa perioder ha hand om en svårt handikappad person i sin bostad och om åtagandet kan antas avse en längre tid, lämnas bidrag även för anpassning av den bostaden.

text: åtgärder som har samband med den handikappades behov av rehabilitering, funktionsträning och sjukvård, om behovet inte skäligen bör tillgodoses på annat sätt,

text: åtgärder som behövs för att underlätta den handikappades utveckling mot ett självständigt liv i egen bostad,

text: åtgärder som gör det möjligt för den handikappade att utöva hobbyverksamhet, om han på grund av sitt handikapp inte kan delta i aktiviteter utanför bostaden och

text: reparation av utrustning som har anskaffats med stöd av bidrag enligt denna förordning eller motsvarande äldre bestämmelser, om reparationskostnaden överstiger 400 kronor och reparationen inte utgör normalt bostadsunderhåll.

text: Bostadsanpassningsbidrag lämnas även för

text: lägenheten har lägsta godtagbara standard enligt

text: 2 b § bostadssaneringslagen (1973:531)

text: åtgärderna är av väsentlig betydelse för den handikappade och

text: åtgärderna inte utgör ett led i en större upprustning.

text: Bostadsanpassningsbidrag för standardhöjande åtgärder lämnas endast om

text: Utan hinder av bestämmelserna i

text: första stycket 1

text: lämnas bidrag för standardhöjande åtgärder i ett egnahem, om åtgärderna behövs för att det skall vara möjligt för den handikappade att bo kvar och om det med hänsyn till den tid han bott i huset och övriga omständigheter kan anses lämpligt att han ges en sådan möjlighet.

text: Förordning (1990:215).

text: Bidragets storlek

text: Bostadsanpassningsbidrag lämnas med ett belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Högre bidrag för standardhöjande åtgärder än 30 000 kronor får dock lämnas endast efter medgivande av regeringen. För sådant medgivande krävs att det finns särskilda skäl med hänsyn till sökandens ekonomiska förhållanden.

text: I skälig kostnad enligt

text: första stycket

text: får sådana kostnader innefattas som uppkommer på grund av att åtgärderna inte väsentligt skall försvåra bostadens användning för övriga medlemmar av den handikappades hushåll eller för andra som regelbundet hjälper den handikappade i bostaden.

text: Lag (1991:1952).

text: Ansökan om bidrag

text: Ansökan om bostadsanpassningsbidrag lämnas in till kommunen eller, om kommunen är sökande, till länsbostadsnämnden.

text: Ansökan skall göras på en blankett som fastställs av boverket. Till ansökan skall fogas den utredning som plan- och bostadsverket föreskriver. Sådana uppgifter i ansökan som rör faktiska förhållanden skall sökanden lämna på heder och samvete.

text: Förordning (1991:1952).

text: Prövning av bidragsärenden, m. m.

text: bidrag söks för åtgärder som är avsedda att utföras i anslutning till sådan ny- eller ombyggnad som utförs med stöd av räntebidrag enligt förordningen (

text: ) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder eller

text: kommunen är sökande.

text: Kommunen prövar ärenden om bostadsanpassningsbidrag. I följande fall prövas dock sådana ärenden av länsbostadsnämnden, nämligen om

text: I ärenden enligt

text: första stycket 1

text: skall kommunen med eget yttrande sända handlingarna till länsbostadsnämnden. Kommunens bedömning får i sådant ärende frångås endast om det finns särskilda skäl.

text: Uppkommer i ärendet fråga om regeringens medgivande enligt

text: 7 § första stycket

text: , skall kommunen med eget yttrande sända handlingarna till regeringen för prövning av denna fråga.

text: Lag (1991:1952).

text: I beslut om bostadsanpassningsbidrag skall anges bidragsbelopp och vad som skall iakttas vid åtgärdernas utförande.

text: Före utbetalningen av bostadsanpassningsbidrag får den myndighet som beviljat bidraget återkalla beslutet, om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre föreligger.

text: Utbetalning av bidrag

text: Bostadsanpassningsbidrag betalas ut sedan de åtgärder som bidraget avser har utförts. Bidrag får dock helt eller delvis betalas ut i förskott.

text: Kommunen betalar ut bidraget.

text: Återbetalning av bidrag

text: Kommunen skall besluta om återbetalning av bidrag helt eller delvis, om mottagaren av bidraget genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp. Detsamma gäller om bidrag i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta.

text: Eftergift av återbetalningsskyldighet

text: Länsbostadsnämnden får efter samråd med kommunen helt eller delvis efterge återbetalningsskyldighet, om det finns särskilda skäl.

text: Statligt bidrag till kostnaden för bostadsanpassningsbidrag

text: Staten lämnar bidrag med 40 procent av kommunens kostnader för bostadsanpassningsbidrag som lämnas enligt denna förordning. Statsbidraget lämnas i efterskott för ett kalenderår i sänder.

text: Ansökan om bidrag lämnas in till länsbostadsnämnden inom den tid som boverket bestämmer. Länsbostadsnämnden beslutar om bidrag. Boverket sköter utbetalningen av bidraget.

text: Förordning (1991:1952).

text: Överklagande

text: Kommunens beslut enligt denna förordning får överklagas hos länsbostadsnämnden.

text: Länsbostadsnämndens beslut får överklagas hos plan- och bostadsverket. Boverket beslut får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1991:1952).


dcterms:title: Förordning (1987:1057) med instruktion för ekonomiska rådet

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: och

text: 18 §§

text: , tillämpas på ekonomiska rådet.

text: Med chefen avses vid tillämpningen av verksstadgan rådets ordförande.

text: Uppgifter

text: Rådet skall -- initiera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning, -- redovisa relevant forsknings- och utredningsarbete i rapporter och internationella temasymposier, -- bistå finansdepartementet och konjunkturinstitutet med råd i vetenskapliga frågor, särskilt när det gäller arbetet med att utveckla modeller för analys av ekonomiska frågeställningar.

text: Organisation

text: Rådet består av en ordförande och högst fyra andra ledamöter. De förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Chefen för konjunkturinstitutet adjungeras till rådet.

text: Konjunkturinstitutet förordnar sekreterare åt rådet.

text: I mån av behov och tillgång på medel får rådet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: Rådet sammanträder på kallelse av ordföranden.

text: Rådet är beslutfört när ordföranden och minst halva antalet andra ledamöter är närvarande.

text: Ärendena avgörs efter föredragning, som ankommer på sekreteraren eller på en särskilt förordnad föredragande.

text: Ordföranden får själv överta beredningen och föredragningen av ärenden.

text: Rådets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.


rpubl:andrar: forts. giltighet

rpubl:andrar: forts. giltighet; upph. 4 §; ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1987:1058 i lydelse enligt SFS 1991:1798

dcterms:title: Förordning (1987:1058) om försöksverksamhet vid uppbörd av studiemedelsavgift

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande föreskrifter

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om försöksverksamhet vid uppbörd av studiemedelsavgifter.

text: Ändamålet med försöksverksamheten är att uppnå bättre effektivitet och service.

text: Försöksverksamhetens inriktning

text: Utan hinder av gällande föreskrifter om uppbörd av studiemedelsavgifter får centrala studiestödsnämnden pröva system med automatiska avdrag från lön eller automatiska debiteringar på konton tillhöriga den återbetalningsskyldige. Vidare får studiestödsnämnden pröva system med inbetalning i annan form än som annars är föreskriven.

text: Försöksverksamhet som avses i

text: första stycket

text: förutsätter medgivande från den återbetalningsskyldige.

text: Förordning (1991:1798).

text: Överklagande

text: Centrala studiestödsnämndens beslut om uppbörd enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Utvärdering

text: 4 § har upphävts genom förordning (1991:1798).


text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2001.

dcterms:title: Förordning (1987:106) om särskild uppbörd av viss vägtrafikskatt, m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet S6

text: Vid ändringarna av skattesatser m. m. för fordonsskatt, som enligt lagen (

text: ) om ändringar i

text: vägtrafikskattelagen (1973:601)

text: träder i kraft den 1 juli 1987, gäller följande.

text: Bestämmelserna i

text: vägtrafikskatteförordningen (1973:776)

text: tillämpas vid uppbörd m. m. enligt denna förordning, om inte annat följer av

text: 6 §§

text: Har före den 1 juli 1987 fordonsskatt påförts för tiden därefter enligt de äldre bestämmelserna skall tillkommande skattebelopp betalas för tiden från och med den 1 juli 1987 till utgången av skatteåret eller skatteperioden. För samma tid skall, om fordonsskatten har betalats, överskjutande skattebelopp återbetalas.

text: Tillkommande skatt som avses i

text: 3 §

text: och som gäller tiden från och med den 1 juli 1987 till utgången av den skatteperiod eller det skatteår som slutar närmast efter den 1 juli 1987 förfaller till betalning den 21 augusti 1987.

text: Den som vid ingången av juli 1987 är skattskyldig för ett visst fordon är skyldig att betala tillkommande skatt enligt

text: 3 §

text: och är berättigad till återbetalning av skatt enligt samma paragraf.

text: Trafiksäkerhetsverket skall till den skattskyldige sända en avi med inbetalningskort på den tillkommande skatt som avses i

text: 3 §

text: . Om den skattskyldige inte har fått någon avi, skall han senast den 14 augusti 1987 anmäla detta till länsstyrelsen.

text: För att traktor skall kunna hänföras till rätt klass efter ändringarna som anges i

text: 1 §

text: får länsstyrelse begära in uppgifter från ägaren om hur traktorn skall användas.


rpubl:andrar: ändr. 1 §, bil. A

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: upph. 8, 9 §§; nuvarande 6, 7, 10-13 §§ betecknas 7, 8, 13-16 §§; ändr. 1, 4 §§, de nya 8, 13, 16 §§, bil. A, B, rubr. närmast före 6, 10-13 §§ sätts närmast före 7, 13-16 §§; nya 6, 9-12, 17 §§, rubr. närmast före 6, 17 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 7 §, bil. A

rpubl:andrar: ändr. 7, 13 §§, bil A, B

dcterms:title: Förordning (1987:1060) om tjänstepension för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning

rdfs:label: Civildepartementet

text: Tillämpningsområde, m.m.

text: Det allmänna

kind: term

text: pensionsavtalet

text: för statliga och vissa andra tjänstemän (pensionsavtalet) skall tillämpas på de arbetstagare med icke-statliga anställningar som anges i bilaga A till denna förordning. Detta gäller även arbetstagare som har personlig pensionsrätt enligt särskilt beslut av regeringen.

text: Förordning (1989:398).

text: Med arbetstagare enligt

text: 1 §

text: avses inte sådana som uppbär dag- eller timarvode eller vars anställning avser mindre än 40 procent av heltidstjänstgöring och inte heller sådana som sysselsätts i beredskapsarbete.

text: Statens löne- och pensionsverk beslutar om vad som skall förstås med heltidstjänstgöring.

text: Förordningen upphör att gälla för en arbetstagare som har varit ledig för enskild angelägenhet utan rätt till lön under mer än ett år i följd. Detsamma gäller om endast kortare avbrott i ledigheten har förekommit. Statens löne- och pensionsverk får medge att förordningen ändå skall gälla för arbetstagaren om det finns särskilda skäl.

text: I

text: 17 §§

text: och bilagorna till förordningen föreskrivs om tillägg till eller undantag från pensionsavtalet.

text: I anslutning till bilaga A meddelas vissa särskilda bestämmelser.

text: Förordning (1989:398).

text: Pensioneringsperiod eller pensionsålder

text: Vilka pensioneringsperioder eller pensionsåldrar som gäller för vissa anställningar framgår av bilaga B till denna förordning.

text: Statens löne- och pensionsverk får besluta om vilken pensioneringsperiod eller pensionsålder som skall gälla för en anställning som inte finns upptagen i bilaga B. Verket skall därvid tillämpa den pensioneringsperiod eller pensionsålder som enligt pensionsavtalet eller enligt regeringens beslut gäller för en jämförlig anställning. Om det inte finns någon jämförlig anställning, skall frågan om pensioneringsperiod eller pensionsålder överlämnas till regeringen för prövning. I avvaktan på regeringens beslut tillämpas pensioneringsperiod III på anställningen.

text: Om en arbetstagares anställning omfattar arbetsuppgifter från två eller flera verksamhetsområden med olika pensioneringsperioder eller pensionsåldrar, skall den pensioneringsperiod eller pensionsålder tillämpas som gäller för det verksamhetsområde där de huvudsakliga arbetsuppgifterna normalt ingår.

text: Avgångsskyldighet

text: om han till följd av förlust av eller nedsättning i arbetsförmågan är för framtiden oförmögen att fullgöra sina arbetsuppgifter tillfredsställande,

text: om han till följd av nedsatt arbetsförmåga under två år i följd inte har tjänstgjort annat än försöksvis under kortare tid och socialstyrelsen anser det dels sannolikt att han inte kan återinträda i arbete inom ytterligare ett år, dels ovisst hur arbetsförmågan därefter kommer att utveckla sig.

text: Förordning (1989:398).

text: Arbetstagare får entledigas innan han uppnått den ålder som avses i

text: 5 §

text: Förmånsgrundande lön

text: Pensionslön

text: Om i huvudsak statliga eller kommunala lönebestämmelser tillämpas på en anställning gäller som pensionslön

text: när lönen utgörs av krontalslön, månadslönen vid heltidstjänstgöring, eller

text: när lönen utgörs av löneplanslön, den högsta månadslönen för den lönegrad enligt vilken lönen betalas ut.

text: Är arbetstagaren placerad i en lägre löneklass än lönegradens begynnelselöneklass, så gäller som pensionslön månadslönen i den löneklass som med två enheter överstiger den där arbetstagaren är placerad.

text: Om lönen inte skall höjas efter en viss tid i anställningen, så gäller som pensionslön den månadslön vid heltidstjänstgöring som betalas ut.

text: Förordning (1990:1051).

text: För anställningar som inte avses i

text: 7 §

text: gäller som pensionslön månadslönen vid heltidstjänstgöring. Härvid bortses från lönedel av tillfällig karaktär.

text: Skall lönen höjas efter en viss tid i anställningen, gäller som pensionslön den högsta lön som arbetstagaren kan få i anställningen. Pensionslönen får dock inte vara högre än den lön som tillämpas efter längst nio års anställning.

text: Förordning (1989:398).

text: Pensionsunderlag

text: Pensionsunderlaget utgör en femtedel av summan av de senaste pensionslöner som gällt för vart och ett av de fem senaste kalenderåren som föregår avgångsåret. Pensionsunderlaget får dock inte överstiga den senaste pensionslön som gällt året före avgångsåret i den anställning på vilken pensionen grundas.

text: Om pensionslön inte gällt under ett eller flera av de fem kalenderåren, fastställer statens löne- och pensionsverk pensionsunderlaget.

text: Förordning (1989:398).

text: Vid tillämpning av

text: 9 §

text: skall pensionslönen multipliceras med kvoten mellan basbeloppet året före avgångsåret och basbeloppet det år den i

text: 9 §

text: avsedda pensionslönen avser.

text: Förordning (1989:398).

text: Vid tillämpning av

text: 9 §

text: på pensionsunderlag för sjuk- eller familjepension skall tiden från avgången till utgången av det kalenderår då arbetstagaren skulle ha uppnått pensioneringsperiodens övre gräns, likställas med tid för anställning med den senaste pensionslön som gällt för arbetstagaren året före avgångsåret. Därvid skall det år då arbetstagaren skulle ha uppnått pensioneringsperiodens övre gräns anses vara året före avgångsåret.

text: Förordning (1989:398).

text: Löneunderlag för livränta (livränteunderlag utgör 95 procent av det pensionsunderlag som skulle ha gällt om det varit fråga om avgång med ålderspension.

text: Förordning (1989:398).

text: Lönetilläggsfaktor

text: Lönetilläggsfaktor skall beräknas för anställningar som avses i

text: 7 §

text: , utom för anställningar med lön som motsvarar lön enligt chefslöneavtalet. När lönetilläggsfaktorn beräknas, får följande lönetillägg medräknas, i stället för dem som anges i pensionsavtalet, nämligen

text: tillägg för obekväm arbetstid

text: jour- och beredskapsersättning

text: kallortstillägg

text: avlöningsförstärkning

text: tillägg för viss undervisning (lärarpersonal i hälso- och sjukvård)

text: uppdragstillägg (

text: läkare

text: ersättning för särskild arbetstid (

text: läkare

text: särskilt löneplanstillägg

text: ersättning för tilläggstimmar (lärare vid riksinternat-, privat- och lanthushållsskolor samt Bergsskolan i Filipstad).

text: Förordning (1990:1051).

text: Förmånsgrundande tid

text: I vissa fall är det minsta antalet tjänsteår (

text: tjänsteåldern

text: ) som krävs för hel pension mindre än 30. Dessa fall anges i bilaga C.

text: Om en arbetstagares anställning omfattar arbetsuppgifter från två eller flera verksamhetsområden med olika tjänsteåldrar, skall den tjänsteålder tillämpas som gäller för det verksamhetsområde där de huvudsakliga arbetsuppgifterna normalt ingår.

text: Förordning (1989:398).

text: Samordning med tjänstepensionsförmåner

text: En pensionsförmån enligt förordningen skall minskas med en jämförlig förmån som huvudmannen lovat att betala utöver pensionsförmånen. Regeringen kan medge undantag från detta.

text: Förordning (1989:398).

text: Kompletterande delpension

text: Vid beräkning av kompletterande delpension får endast sådana lönetillägg som anges i

text: 13 §

text: medräknas.

text: Förordning (1989:398).

text: Överklagande

text: Statens löne- och pensionsverks beslut i frågor enligt

text: och

text: 9 §§

text: får inte överklagas.

text: Förordning (1989:398).

text: Bilaga A

text: Förteckning över icke-statliga anställningar och vissa särskilda pensionsbestämmelser i anslutning till dessa

type: rad

cells: Arbetstagare som avlönas från anslag under

cells: Arbetstagare hos föreningen Skyddsvärnet i

cells: Stockholm eller föreningen Skyddsvärnet i

cells: Arbetstagare vid Nordiska rådets presidiesekretariat

cells: Arbetstagare vid nordisk institution i Sverige

cells: Arbetstagare vid Nordiska ministerrådets sekretariat som tjänstgör i Sverige

cells: Arbetstagare hos Sveriges civilförsvarsförbund

cells: Arbetstagare hos stiftelsen Gällöfstakurscentrum

cells: V. Socialvården samt hälso- och sjukvården

cells: Arbetstagare vid riksförsäkringsverkets sjukhus i Nynäshamn eller Tranås kuranstalt

cells: Arbetstagare vid allmänna barnhusets expedition vilkas tjänster finns upptagna på personalförteckning fastställd av regeringen

text: VI. Undervisningsväsendet, forskningsinstitutioner m. m.

cells: Rektor, studierektor och annan lärare än timlärare vid Grännaskolan och Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket (riksinternatskolor), Franska skolan, Göteborgs Högre Samskola, Lundsbergs skola och Sigrid Rudebecks Gymnasium (privatskolor), Apelrydsskolan och Vackstanässkolan (fristående lanthushållsskolor) samt Bergsskolan i Filipstad

cells: Arbetstagare vid Drottningholms teatermuseum, Akademien förde fria konsterna eller Musikaliska akademien

cells: Arbetstagare vid Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (SIPRI) som har arvode motsvarande statlig lönegrad och som inte är kontraktsanställd

text: Arbetstagare som innehar statsbidragsgrundande tjänst som lärare, utom timlärare, vid utlandsskola eller som har vikariat motsvarande långtidsvikariat på sådan tjänst vid utlandsskola 8)

text: Följande arbetstagare som är präster i svenska kyrkan: sekreterare och präst i utlandstjänst hos stiftelsen Svenska kyrkan i utlandet samt direktor, biträdande direktor, pastor och biträdande pastor vid stiftelsen Bräcke diakonigård, Ersta diakonisällskap, diakonistiftelsen Samariterhemmet, stiftelsen Stora Sköndal och stiftelsen Vårsta diakonigård --

text: VIII. Jordbruk och skogsbruk m. m.

cells: Arbetstagare vid Svenska jägareförbundet

cells: Arbetstagare hos skogs- och lantbruksakademien som inte avses i pensionsavtalet

cells: Arbetstagare vid Operan, Dramatiska teatern, Svenska riksteatern, stadsteatern i Stockholm, Göteborg, Malmö, Uppsala, Helsingborg eller Borås, Göteborgs musikteater AB, Folkteatern i Gävleborgs län eller Folkteatern i Göteborg, stiftelsen Norrbottensteatern, Västmanlands, Östergötlands eller Jönköpings länsteater, länsteatern i Örebro eller i Dalarna, Kronobergsteatern, stiftelsen Mittlänsteatern, stiftelsen Västerbottensmusiken, stiftelsen Västerbottens-teatern, stiftelsen Älvsborgs Barn- och ungdomsteater, Värmlands teater- och musikstiftelse, stiftelsen Skaraborgs länsteater eller länsteatern i Bohuslän:

text: Arbetstagare vid stiftelsen Västerbottensmusiken eller Värmlands Teater- och musikstiftelse vars lön finansieras från anslaget Bidrag till regional musikverksamhet 6), 7), 8), 10), 15)

cells: Chef för Stockholms konserthusstiftelse, Göteborgs konsert AB, stiftelsen Malmö Symfoniorkester eller stiftelsen Svenska rikskonserter

text: Arbetstagare vid Stockholms konserthusstiftelse, Göteborgs konsert AB, stiftelsen Malmö Symfoni- orkester, Helsingborgs konsertförening, symfoni- orkestern i Norrköping, stiftelsen Gävleborgs symfoniorkester, stiftelsen Musik i Uppland, Kalmar läns musikstiftel-se, stiftelsen Svenska rikskonserter, Jönköpings Orkester- och Kammarmusikförening eller stiftelsen Musik i Västernorrland:

text: Arbetstagare vars lön finansieras från anslaget Bidrag till regional musikverksamhet vid stiftelsen Länsmusiken i Blekinge, Gotlands musikstiftelse, Musik i Gävleborg, stiftelsen Musik i Halland, stiftelsen Läns-musiken i Jämtlands län, Jönköpings Orkester- och Kammarmusikförening, Kalmar läns musikstiftelse, stiftelsen Musik i Dalarna, stiftelsen Musik i Kronoberg, stiftelsen Norrbottens- musiken, stiftelsen Kultur i Sörmland, stiftelsen Musik i Uppland, stiftelsen Musik i Västernorrland, stiftelsen Musik i Västmanland, stiftelsen Musik för Örebro län, stiftelsen Östgötamusiken, stiftelsen Musik i Väst och stiftelsen Musik i Skåne 6), 7), 8), 10), 15)

text: 1) Huvudmannen får besluta att vissa arbetstagare inte skall ha pensionsrätt enligt förordningen. Om detta beslutas, anses arbetstagaren ha en anställning som inte avses i statliga tjänstepensionsbestämmelser. Ett sådant beslut skall sändas till statens löne- och pensionsverk.

text: 2) Förordningen tillämpas på anställning hos en institution för vilken Nordiska ministerrådet beslutat om tillämpning av överenskommelsen den 31 januari 1974 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om de anställdas rättsställning vid nordiska institutioner.

text: 3) Pensioneringsperiodens nedre respektive övre gräns infaller vid utgången av det kalenderhalvår, varunder den föreskrivna levnadsåldern uppnås. Nedre gränsen för pensioneringsperiod III infaller dock vid utgången av kalenderhalvåret närmast före det kalenderhalvår, då arbetstagaren fyller 65 år.

text: 4) Om en anställning som lärare med läsårsdaglön under visst kalenderhalvår avser eller skall anses avse hela terminen, anses arbetstagaren under återstående delar av halvåret inneha samma anställning som under terminen.

text: 5) Dansare får pensionsrätt tidigast från fyllda 18 år.

text: 6) Arbetstagare med anställning som dansare, sångsolist, korist, skådespelare, regissör, koreograf, balettmästare, kapellmästare eller musiker kan inte få pensionsrätt om anställningen är avsedd att vara under kortare tid än ett helt verksamhetsår.

text: Förordningen (1984:222)

text: om pensionsavgifter enligt statliga tjänstepensionsbestämmelser gäller.

text: 8) Pensioneringsperiodens nedre respektive övre gräns infaller vid utgången av ett verksamhetsår (redovisningsår). Avgång med ålderspension får ske endast vid utgången av en sådan tidsperiod, om inte avgång vid en annan tidpunkt följer av kollektivavtal eller motiveras av nedsatt arbetsförmåga eller medges av vederbörande huvudman, om det kan ske utan men för verksamhetens ändamålsenliga bedrivande.

text: 9) Regeringen prövar frågor om samordning av rätt till förtidspension och rätt till annan tjänstepensionsförmån utan hinder av vad som sägs i pensionsavtalet.

text: 10) För arbetstagare som får en del av lönen som ersättning för tjänstgöringstillfälle räknas ersättningen in i pensionslönen med ett genomsnittligt belopp, lika för hela den personalgrupp arbetstagaren tillhör, förutsatt att ersättningen beräknas enligt enhetliga grunder. Statens löne- och pensionsverk får besluta att sådan lönedel skall beräknas individuellt.

text: 11) För anställning som sångsolist, korist eller dansare tillgodoräknas tillsammans med månadslönen en tolftedel av summan av de spel- eller tjänstgöringspengar som betalas ut under kalenderåret. Statens löne- och pensionsverk får tillgodoräkna arbetstagaren ett högre årsbelopp än det verkliga, om arbetstagaren har varit frånvarande från föreställningar och därför gått miste om sådan ersättning.

text: 12) Statens löne- och pensionsverk beslutar, enligt förordningen (

text: ) med bemyndigande för statens löne- och pensionsverk att besluta om pensionsförmåner i vissa fall, att dansare, balettmästare, sångsolist, korist, skådespelare och regissör skall ha rätt till förtidspension, även om arbetstagaren inte kan tillgodoräkna sig minst 20 tjänsteår eller omfattats av statliga pensionsbestämmelser minst 20 år. Som förutsättning gäller dock att anställningstiden uppgår till minst 80 procent av det minsta antal tjänsteår som fordras för full pension och att högst fem år återstår till pensioneringsperiodens nedre gräns.

text: 13) Rätt till förtidspension i stället för livränta kan beviljas följande arbetstagare som av annan anledning än på egen begäran avgår från tjänsten före pensioneringsperiodens nedre gräns och vid avgången har haft tjänsten i minst tre år, nämligen teaterchef och cheferna för Stockholms konserthusstiftelse, Göteborgs konsert AB, stiftelsen Malmö Symfoniorkester och stiftelsen Svenska rikskonserter.

text: 10), 15) Särskilda bestämmelser

text: Huvudmannen beslutar om rätt till förtidspension. Kostnaderna för en sådan förtidspension betalas av huvudmannen.

text: Om arbetstagaren har haft en eller flera tjänster som avses i

text: första stycket

text: i minst 12 år, har arbetstagaren rätt till hel pension. Pensionens normalbelopp är lika med 65 procent av pensionsunderlaget.

text: 14) Pension enligt punkt 13 skall minskas med 65 procent av sådan inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete som pensionstagaren har för tid som infaller före den månad då pensionstagaren fyller 65 år. Detta gäller dock inte inkomst på vilken löneavdrag med hänsyn till pensionen skall göras enligt avdelning 1,

text: 21 § 3 mom.

text: sektoravtalet för civila statsförvaltningen (SA-C). Om pensionen är avkortad, skall den minskas med ett belopp som motsvarar förhållandet mellan avkortad och hel pension.

text: första stycket

text: i mindre än 12 år, så blir pensionen avkortad. Pensionens normalbelopp utgör då så stor del av hel pensions normalbelopp, som motsvarar förhållandet mellan det antal hela och påbörjade fjärdedels år, varunder sådan tjänst eller sådana tjänster innehafts, och talet 48.

text: inkomst som är pensionsgrundande enligt

text: 11 kap.

text: och

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring,

text: sådan inkomst av anställning utomlands som inte beskattas i Sverige,

text: kompletterande delpension,

text: sådan pension eller livränta som annars inte samordnas med tjänstepensionsrätt enligt statliga pensionsbestämmelser,

text: andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än som avses i 1--4.

text: Med inkomst av anställning och av annat förvärvsarbete avses

text: Från minskningen undantas ett belopp som för kalenderår räknat svarar mot två basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: 15) Högst fem år av anställning som balettmästare, dansare, korist, musiker, regissör, skådespelare och sångsolist vid utländsk eller icke statsunderstödd svensk teater- eller musikinstitution tillgodoräknas arbetstagaren som tjänsteår mot engångsavgift, om huvudmannen anser anställningen vara av särskild betydelse för sin verksamhet.

text: Pensionstagaren är skyldig att underrätta statens löne- och pensionsverk om sina inkomstförhållanden, när årsinkomsten beräknas överstiga ett belopp som motsvarar två gånger basbeloppet.

text: och

text: 16 §§

text: i förordningen gäller inte.

text: Förordning (1990:1051).

text: Engångsavgift beräknas enligt förordningen (

text: ) om pensionsavgifter enligt statliga tjänstepensionsbestämmelser.

text: Bilaga B

text: Pensioneringsperioder och pensionsåldrar

text: Förteckning 1

text: Pensioneringsperioder och pensionsåldrar för vissa anställningar som avses i bilaga A

cells: Hovdam, hovfurir, hovjägare, husgerådsmästare, kammarmästare, slottsväbel, snickarmästare, tapetserarmästare, trädgårdsmästare, förste trädgårdsmästare, verkmästare, åldfru

text: Förste bilförare, drifttekniker, fatbursföreståndare, förman, hantverksförman, kammarjungfru, kammarvaktmästare, förste kammarvaktmästare, kyrkovaktmästare, parkförman, slottsförman, slottshantverkare, slottsuppsyningsman, slottsvaktmästare, förste slottsvaktmästare, taffeltäckare, tapetserare, trädgårdsförman II

text: Beridare, bilförare, jockey, kavaljerskusk, parkarbetare, parkbiträde, strykerska, trädgårdsbiträde I

text: II. Utrikesförvaltningen m. m.

cells: Expeditionsassistent i högre lönegrad än N 7

cells: Expeditionsassistent i högst lönegrad N 7

cells: Arbetstagare hos stiftelsen Gällöfsta kurscentrum:

cells: IV. Socialvården samt hälso- och sjukvården

cells: Expeditionsvakt, fastighetsskötare, telefonist, verkmästare i högst lönegrad N 7

cells: Arbetstagare vid riksförsäkringsverkets sjukhus i Nynäshamn eller Tranås kuranstalt:

cells: Arbetsledare, expeditionsföreståndare, tvättföreståndare och biträdande tvättföreståndare

cells: Avdelningsföreståndare eller föreståndare som är legitimerad sjuksköterska

cells: Bagare/bagerska, kallskänka, kock, förste kock, första kokerska, kokerska

text: Arbetstagare vid Nordiska rådets presidiesekretariat:

cells: Arbetstagare vid riksinternatskola, privatskola, lanthushållsskola, utlandsskola eller Bergsskolan i Filipstad:

cells: Förskollärare med specialutbildning, husmor

cells: Arbetstagare vid Drottningholms teatermuseum:

cells: Arbetstagare som är präst i svenska kyrkan

cells: Arbetstagare vid Svenska jägareförbundet:

text: V. Undervisningsväsendet, forskningsinstitutioner m. m.

cells: Husmor, laboratorieassistent samt viltvårdare och viltvårdsassistent i högst lönegrad N 4

text: Jaktvårdsassistent, länsjaktvårdare, länsjaktvårdskonsulent, riksjaktvårdskonsulent, viltforskare, viltforskningsassistent, yrkeslärare samt viltvårdare och viltvårdsassistent i högre lönegrad än N 4 III

text: Dirigent, inspicient, annan kapellmästare eller musiker än vid hovkapellet, repetitör, kvinnlig arbetstagare för vilken kollektivavtal för teaterteknisk personal gäller, annan kvinnlig tjänsteman med pensionslön enligt högst lönegrad N 3 för vilken riksavtalet för teateranställda gäller II

text: Balettchef, balettmästare, chef för Stockholms konserthusstiftelse, chef för Göteborgs konsert AB, chef för stiftelsen Malmö konserthus, danspedagog, chef för stiftelsen Svenska rikskonserter, hovkapellist, kapellmästare vid hovkapellet, koreograf, koreolog, kormästare, musiker inom regional musikverksamhet eller vid stiftelsen Svenska rikskonserter, teaterchef I

cells: I. Socialvården samt hälso- och sjukvården

text: Pensioneringsperioder och pensionsåldrar för vissa anställningar med personlig pensionsrätt

text: Föreståndare inom sjuk-, hälso-, åldrings- eller barnavård, husmoder, instruktionssköterska vid sjuksköterskeskola eller sjukgymnast 63 år

text: Rektor, biträdande rektor eller studierektor vid sjuksköterskeskola, lärare vid statsunderstödd enskild yrkesskola II

text: II. Svenska kontrollanstalten för mejeriprodukter och ägg

cells: Laboratorieassistent, laborant, provmästare och lagerföreståndare

text: Arbetstagare som omfattas av kollektivavtal mellan Een-Holmgren ortopediska AB och Svenska fabriksarbetareförbundet:

text: Assistentprovare, korsettprovare, modellör, nåtlare, ortopedtekniker, ortopedskomakare och sadelmakare I

text: Arbetstagare som omfattas av kollektivavtal mellan Een-Holmgren ortopediska AB och Svenska industritjänstemannaförbundet m. fl.:

text: Mekaniker, ortopedskotekniker, tapetserare, tekniker eller skomakarmästare i högst lönegrad N 8 II

text: Mekaniker, ortopedskotekniker, tapetserare, tekniker ellerskomakarmästare i högre lönegrad än N 8 III

text: IV. Östergötlands Tvätteri Industri AB

cells: Verkmästare eller förste verkmästare i högst lönegrad N 8

cells: Verkmästare eller förste verkmästare i högre lönegrad än N 8

text: Det minsta antal tjänsteår (tjänsteåldern) som behövs för hel pension är 25 tjänsteår för

text: överläkare vid riksförsäkringsverkets sjukhus i Nynäshamn och Tranås kuranstalt,

text: balettchef,

text: balettmästare,

text: chef för Stockholms konserthusstiftelse,

text: chef för Göteborgs konsert AB,

text: chef för stiftelsen Malmö konserthus,

text: chef för stiftelsen Svenska rikskonserter,

text: teaterchef

text: 24 tjänsteår för

text: dockspelare,

text: regissör,

text: skådespelare

text: 22 tjänsteår för

text: korist,

text: manlig sångsolist

text: 20 tjänsteår för

text: dansare,

text: kvinnlig sångsolist.