rpubl:andrar: upph. övergångsbest. till 1981:516; ändr. författningsrubr., 1, 7, 8, 10 §§; nya 8 a, 9 a §§

rpubl:andrar: upph. 8 a, 9 a §§; ändr. 2-10 §§; nya rubr. närmast före 1, 2, 6 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 3, 7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Intill dess regeringen föreskriver något annat skall Universitets- och högskoleä mbetets föreskrifter (UHÄ-FS 1988:52) om uppgifterna i lokala register för studiedokumentation fortsätta att tillämpas.

rpubl:andrar: upph. 5 §; ändr. 10 §

dcterms:title: Förordning (1981:516) om studiedokumentation och statistik rörande högskolestuderande

text: Allmän bestämmelse

text: I denna förordning meddelas dels bestämmelser om insamling och registrering av uppgifter rörande studerande i grundläggande högskoleutbildning och studerande i forskarutbildning, dels vissa bestämmelser om statistik rörande sådana studerande.

text: Förordning (1986:84).

text: Lokala register

text: Vid varje högskoleenhet med grundläggande högskoleutbildning skall det enligt bestämmelserna i denna förordning föras ett register (

text: lokalt register

text: ) med uppgifter om de studerande och deras studieresultat. Ändamålet med registren är att högskoleenheterna skall ha tillgång till sådana uppgifter som de behöver för att fullgöra sina administrativa åligganden enligt

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: , däri inbegripet uppföljning och planering av verksamheten.

text: Lokalt register får föras med hjälp av automatisk databehandling.

text: Bestämmelserna om lokalt register skall även tillämpas på kommunal högskoleutbildning, varvid vad som sägs om högskoleenhet skall gälla kommun eller landstingskommun som anordnar sådan utbildning.

text: Förordning (1987:111).

text: identitetsuppgifter,

text: grunderna för allmän behörighet,

text: beslut om antagning till linje eller fristående kurs,

text: registrering för undervisning eller prov, på viss linje eller kurs, för varje termin,

text: beträffande studier på fristående kurs

text: kursens ämnesgrupp och yrkesinriktning,

text: nivån på kursen genom angivande av kraven på förkunskaper,

ordinal: c

text: om studierna bedrivs i annan studietakt än heltid,

ordinal: d

text: den form i vilken kursen distribueras samt

ordinal: e

text: om kursen är lokaliserad till en annan ort än högskoleorten,

text: resultat av prov och övriga poängsatta kursmoment samt deltagande i andra obligatoriska kursmoment,

text: resultat på hela kurser och andra hela utbildningsmoment,

text: utbildningsbevis med examensbenämning avseende fristående kurser.

text: Förordning (1988:503).

text: Lokala register skall i tillämpliga delar omfatta uppgifter av följande slag om samtliga studerande i grundläggande högskoleutbildning:

text: Lokala register skall föras på sådant sätt att de kan användas för lokal statistikproduktion.

text: Lokala register skall också föras på sådant sätt att de lämpar sig som underLAG FÖR FRAMSTÄLLNING AV DET REGISTER SOM AVSES I

text: 6 §

text: Förordning (1987:111).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1992:721).

text: Centrala högskoleregistret

text: Statistiska centralbyrån skall producera statistik om grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning. Statistiken skall utformas med hänsyn till de behov som föreligger vid planering och uppföljning av utbildningen.

text: För detta ändamål skall statistiska centralbyrån föra ett personregister över grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning (

text: centrala högskoleregistret

text: ). Registret skall föras med hjälp av automatisk databehandling.

text: Förordning (1987:111).

text: identitetsuppgifter,

text: grunderna för allmän behörighet,

text: genomgången linje i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning,

text: registrering för undervisning på viss linje eller kurs för varje termin,

text: beträffande studier på fristående kurs

text: kursens ämnesgrupp och yrkesinriktning,

text: om en studerande vid en högskoleenhet eller -- där detta särskilt framgår -- vid flera högskoleenheter på ett tillfredsställande sätt har genomgått kurser och andra utbildningsmoment om sammanlagt

text: minst 60 poäng på olika nivåer inom samma ämnesgrupp eller

text: minst det antal poäng som fordras enligt en utbildningslinje eller, vad gäller fristående kurser, som ger rätt till utbildningsbevis med examensbenämning, 7. utbildningsbevis avseende slutförd utbildning på en linje samt

text: Förordning (1988:503).

text: Vad gäller grundläggande högskoleutbildning skall centrala högskoleregistret i tillämpliga delar omfatta uppgifter av följande slag om samtliga studerande i grundläggande högskoleutbildning:

text: Vad gäller forskarutbildning skall centrala högskoleregistret omfatta de uppgifter som enligt

text: 9 §

text: skall rapporteras till statistiska centralbyrån.

text: Förordning (1987:111).

text: 8 a § har upphävts genom förordning (1987:111).

text: identitetsuppgifter,

text: år och termin för registrering som studerande,

text: ämne och fakultet eller motsvarande,

text: typ av forskarutbildning,

text: aktivitetsgrad och

text: studiefinansiering.

text: Högskoleenheter med forskarutbildning skall årligen till statistiska centralbyrån rapportera uppgifter om samtliga studerande i forskarutbildning. Rapporteringen skall avse hösttermin respektive vårtermin och omfatta följande uppgifter:

text: tidigare högskoleutbildning,

text: annat medborgarskap än svenskt samt

text: år och termin för antagning till forskarutbildning.

text: Första gången en studerande tas upp i rapporteringen skall det även anges

text: avlagt examen eller utfärdat utbildningsbevis för etapp med examensbenämning samt

text: år och termin för examen eller utfärdande av utbildningsbevis .

text: Förordning (1987:111).

text: För studerande som avlagt examen eller fått utbildningsbevis med examensbenämning för en etapp i forskarutbildningen skall det även anges

text: 9 a § har upphävts genom förordning (1987:111).

text: Statistiska centralbyrån får efter samråd med Verket för högskoleservice me ddela närmare föreskrifter om högskoleenheternas uppgiftsrapportering till registret.

text: Lag (1992:721).


rpubl:andrar: ändr. 27 §

rpubl:andrar: ändr. 20, 21, 24-26, 32 a §§; nya 11 a §, rubr. närmast före nya 11 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984 och tillämpas första gången i fråga om statsbidrag för budgetåret 1984/85.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985 och tillämpas första gången i fråga om statsbidrag för budgetåret 1985/86.

rpubl:andrar: ändr. 19-21 §§; ny 26 a §

rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: ändr. 20, 21 §§; ny 26 b §

rpubl:andrar: upph. 32 a §; ändr. 2 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990.

text: Återkrav av statsbidrag får dock inte ske för bidrag som utbetalats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 5 §; ny 35 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1990. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 juli 1990.

text: För en studiecirkel som kunnat få tilläggsbidrag enligt

text: 23 §

text: i dess äldre lydelse lämnas sådant bidrag tills vidare utan hinder av

text: 23 §

text: i dess nya lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 23 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m.m.

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande föreskrifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om statsbidrag till studieförbunden för studiecirklar som anordnas av lokalavdelningar inom förbunden.

text: I fråga om statsbidrag till studieförbunden för studiecirklar som avser påbyggnadsundervisning i svenska språket för invandrare gäller särskilda föreskrifter.

text: Förordning (1986:277).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: I denna förordning meddelas också föreskrifter om statsbidrag till kostnader för studieförbundens centrala organisation, deras pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete samt deras verksamhet för handikappade.

text: Förordning (1988:1013).

beteckning: 3 §

text: Statsbidrag utgår för ett redovisningsår i sänder. Varje redovisningsår avser tiden den 1 juli -- den 30 juni nästa år.

beteckning: 4 §

text: Sådan verksamhet till vilken statsbidrag utgår skall stå under tillsyn av skolöverstyrelsen.

text: Skolöverstyrelsen meddelar de närmare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Studieförbund

beteckning: 5 §

text: Statsbidrag för ett visst redovisningsår lämnas till ett studieförbund endast om skolöverstyrelsen finner att förbundet för detta redovisningsår uppfyller de villkor som anges i

text: 10 §§

text: och endast för sådan studiecirkelverksamhet som uppfyller villkoren i

text: och

text: 21 a §§

text: Förordning (1990:84).

beteckning: 6 §

text: Studieförbundet skall ha till huvuduppgift att bedriva fritt och frivilligt folkbildningsarbete. Denna verksamhet skall bedrivas i en anda av tolerans och respekt för oliktänkande och på ett sådant sätt att självständigt tänkande och ställningstagande främjas. Verksamheten skall vara öppen för alla och deltagandet skall vara frivilligt.

text: Studiecirkelverksamheten inom förbundet skall präglas av saklighet och av en strävan till allsidig belysning av studieämnena. Verksamheten skall bygga på deltagarnas gemensamma arbete och syfta till att ge kunskaper och öva färdigheter. Den skall vidare kunna ge deltagarna någon form av personlig utveckling utöver vad gruppsamvaron ger och får inte enbart avse tillverkning av föremål.

beteckning: 7 §

text: Studieförbundet skall ha förankring i en eller flera riksorganisationer av folkrörelsekaraktär.

beteckning: 8 §

text: Studieförbundet skall ha ett betydande antal lokala avdelningar med egen ekonomisk förvaltning.

beteckning: 9 §

text: Studieförbundets styrelse skall ansvara för förbundets statsbidragsberättigade verksamhet.

text: Studieförbundet skall under vart och ett av de tre senaste redovisningsåren i studiecirklar ha genomfört minst 50 000 studietimmar som uppfyller de bidragsvillkor som anges i

text: 18 §§

text: Icke statsbidragsberättigade studiecirklar

text: Studiecirklar

text: Definitioner

text: I denna förordning förstås med

text: studiecirkel en kamratkrets för gemensamma, planmässigt bedrivna studier över ett på förhand angivet ämne eller problemområde,

text: universitetscirkel en studiecirkel för studier på väsentligen samma nivå som vid universitet och högskolor.

beteckning: 11 a §

text: Statsbidrag utgår inte för sådana universitetscirklar som följer av högskolemyndighet fastställda planer.

text: Förordning (1983:409).

text: Pedagogiska villkor

text: För varje studiecirkel skall det finnas en cirkelledare. Denne skall vara godkänd av en lokal studieförbundsavdelning.

text: Som ledare för en universitetscirkel får endast godkännas den som uppfyller behörighetsvillkoren i

text: 19 kap.

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: . Skolöverstyrelsen kan dock medge undantag från behörighetsvillkor, om särskilda skäl föreligger.

text: Varje studiecirkel skall ha en studieplan som skall vara godkänd av studieförbundet.

text: Organisatoriska villkor

text: Varje studiecirkel skall omfatta minst 15 studietimmar. Med studietimme menas en tid om 45 minuter.

text: Studietiden skall fördelas på minst fyra studieveckor. Med studievecka menas en sjudagarsperiod under vilken sammankomst äger rum.

text: Gemensam sammankomst med annan eller andra studiecirklar får förekomma under högst en fjärde del av de studietimmar som en studiecirkel omfattar.

text: För en studiecirkel får medräknas högst två sammankomster per studievecka och inte mer än tre studietimmar vid varje sammankomst. Fyra studietimmar får dock medräknas vid enstaka sammankomster under förutsättning att det genomsnittliga antalet bidragsberättigade studietimmar för studiecirkeln inte är mer än tre studietimmar vid varje sammankomst.

text: För en studiecirkel som hålls på arbetstid eller där flertalet av deltagarna har långa resvägar får medräknas fyra studietimmar vid varje sammankomst. I en sådan cirkel skall antalet sammankomster vara minst fem och den sammanlagda studietiden således minst 20 studietimmar.

text: Förordning (1986:626).

text: I en studiecirkel får ingå högst 20 deltagare, cirkelledaren inräknad. Deltagarna skall ha fyllt eller under kalenderåret fylla 14 år.

text: Vid varje sammankomst skall minst fem deltagare, cirkelledaren inräknad, vara närvarande.

text: Om en studiecirkel består av deltagare som har skiftarbete, oregelbunden arbetstid, handikapp eller som är inskrivna på sjukhus eller annan vårdinstitution, får cirkeln genomföras med fyra deltagare, cirkelledaren inräknad. Detta gäller dock endast om, vid varje sammankomst, minst tre av de närvarande deltagarna är att hänföra till någon av de angivna grupperna.

text: Förordning (1986:277).

text: Beträffande studiecirklar i musik gäller följande särskilda bestämmelser om deltagarantal.

text: Vid varje sammankomst skall minst hälften av deltagarna ha fyllt eller under kalenderåret fylla 14 år.

text: Högst hälften av studietiden får användas för studier i grupper om mindre än fem deltagare dock minst tre deltagare, ledaren inräknad. Sådana studier får dock inte avse musikteori, musikhistoria eller övningar i rytm, gehör och notläsning.

text: Studiecirkeln skall anordnas i Sverige.

text: Former av statsbidrag till studiecirklar

text: Statsbidrag till studiecirklar utgår i form av

text: schablonbidrag,

text: tilläggsbidrag och

text: bidrag till kostnader för resekostnadsersättningar och traktamenten för vissa studiecirklar.

text: För en och samma studiecirkel kan endast utgå ett av tilläggsbidragen enligt

text: 26 a §§

text: Förordning (1985:235).

text: Schablonbidrag lämnas med 108 kronor för varje studietimme (

kind: term

text: högre schablonbidrag

text: ) eller med 30 kronor för varje studietimme (

text: lägre schablonbidrag

text: Förordning (1990:230).

text: Högre schablonbidrag lämnas för 6 725 000 studietimmar under vart och ett av redovisningsåren 1989/90, 1990/91 och 1991/92.

text: Bidragen fördelas av skolöverstyrelsen mellan studieförbunden i förhållande till det genomsnittliga antalet statsbidragsberättigade studietimmar under de tre senaste redovisningsåren. Sådana studietimmar som används till studiecirklar enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till studiecirklar i data för kortutbildade skall härvid medräknas.

text: Förordning (1989:637).

text: Varje studiecirkel skall omfatta minst tre studietimmar. Med studietimme menas en tid om 45 minuter.

text: I en studiecirkel får ingå högst 20 deltagare, studieledaren inräknad. Deltagarna skall ha fyllt eller under kalenderåret fylla 14 år.

text: Vid varje sammankomst skall minst tre deltagare, studieledaren inräknad, vara närvarande.

text: Förordning (1987:536).

text: Upp till tio procent av de studietimmar som enligt

text: 21 §

text: ligger till grund för bidrag till ett studieförbund får, utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 16 §§

text: , användas främst till verksamhet för korttidsutbildade och därutöver för andra med motsvarande särskilda behov, allt enligt följande bestämmelser.

text: Lägre schablonbidrag utgår för övriga studietimmar under redovisningsåret.

text: Tilläggsbidrag

text: För en studiecirkel, som hålls i någon av de kommuner som ingår i stödområde 1 eller 2 enligt förordningen (

text: ) om regionalpolitiskt företagsstöd, lämnas tilläggsbidrag med 15 kronor för varje studietimme.

text: Sådana tilläggsbidrag lämnas dock inte för studiecirklar som hålls på sådan ort där treårig eller fyraårig linje av gymnasieskolan får anordnas.

text: Förordning (1990:876).

text: utveckla handikappades färdigheter att meddela sig eller

text: informera om olika former av handikapp och dess konsekvenser eller

text: utbilda medlemmar i handikapporganisationer i avsikt att göra dem bättre skickade att tillvarata sina intressen i samhället.

text: Förordning (1990:230).

text: Tilläggsbidrag utgår med 31 kronor för varje studietimme för en studiecirkel som har till syfte att

text: För en studiecirkel i annat språk än svenska och där språket är hemspråk för deltagarna utgår tilläggsbidrag med 30 kronor för varje studietimme.

text: Förordning (1984:569).

text: För en studiecirkel i svenska, matematik eller samhällsinriktade ämnen utgår tilläggsbidrag med 30 kronor för varje studietimme.

text: Förordning (1984:569).

text: Tilläggsbidrag utgår med 31 kronor för varje studietimme för en studiecirkel inom ett ämnesområde som inte är angivet i

text: 26 §§

text: , om minst hälften av deltagarna på grund av handikapp har stora svårigheter att kommunicera med andra människor.

text: Förordning (1990:230).

text: Tilläggsbidrag utgår med 44 kronor för varje studietimme som används i sådan verksamhet som avses i

text: 21 a §

text: Förordning (1990:230).

text: För en universitetscirkel, som anordnas på en ort som ligger minst tre mil från högskoleorterna Uppsala, Malmö-Lund, Stockholm, Göteborg, Umeå och Linköping, utgår bidrag med 75 procent av kostnaderna för reseförmåner till cirkelledaren.

text: Vid bestämmandet av bidraget beräknas reseförmånerna enligt de bestämmelser om sådana förmåner som enligt kollektivavtal gäller för statstjänstemän i allmänhet. Kostnad för sovplats i enbäddskupé

text: Särskilda föreskrifter

text: För en studiecirkel, som leds av en lärare vid en statsunderstödd folkhögskoa såsom en del av lärarens tjänstgöringsskyldighet vid folkhögskolan, utgår inte bidrag enligt

text: 27 §§

text: . Bidragen för sådan studiecirkel utgår i form av bidrag till lärarlönen enligt särskilda bestämmelser i

text: folkhögskoleförordningen (1977:551)

text: Sådan studiecirkel får medräknas vid tillämpning av

text: 10 §

text: 21 § andra stycket

text: samt

text: och

text: 31 §§

text: För en studiecirkel som ett studieförbund bedriver i samarbete med statliga myndigheter, landstingskommuner, primärkommuner, kyrkliga församlingar eller kyrkliga samfälligheter utgår inte statsbidrag i de fall då cirkelledaren utövar sitt ledarskap inom ramen för sin tjänst och lönen bekostas med skattemedel.

text: Statsbidrag till kostnader för studieförbundens centrala organisation m.m.

text: Varje studieförbund erhåller ett basbidrag om 200 000 kronor.

text: Ett studieförbund som bedriver verksamhet med sjöfolksinstruktörer får statsbidrag till de kostnader som är förbundna med denna verksamhet.

text: Övriga tillgängliga medel fördelas av skolöverstyrelsen efter samråd med statens kulturråd mellan studieförbunden i förhållande till den kulturverksamhet och det genomsnittliga antalet statsbidragsberättigade studietimmar som förbunden har haft under de tre senaste redovisningsåren.

text: Förordning (1990:230).

text: Statsbidrag utgår till studieförbundens centrala organisationskostnader enligt följande.

text: Varje studieförbund erhåller ett basbidrag om 100 000 kronor.

text: Statsbidrag utgår till kostnader för studieförbundens pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete enligt följande.

text: Bidraget skall användas till försöks- och utvecklingsarbete samt för åtgärder av pedagogisk natur, såsom utbildning av cirkelledare och ledare av kulturverksamhet, framställning av studiematerial och pedagogiska hjälpmedel samt anskaffande av apparater för pedagogiskt bruk.

text: Förordning (1990:230).

text: Statsbidrag utgår till kostnader för studieförbundens verksamhet för handikappade enligt följande.

text: Tillgängliga medel fördelas mellan studieförbunden enligt särskilda grunder. Skolöverstyrelsen skall fastställa dessa grunder efter samråd med studieförbunden. Av de medel som är tillgängliga för ett redovisningsår får högst 25, 50 respektive 75 procent betalas ut före den 1 oktober, den 1 januari respektive den 1 april under redovisningsåret.

text: pedagogisk verksamhet för handikappade,

text: produktion av studiematerial samt tekniska och organisatoriska stödåtgärder för handikappade,

text: utbildning av funktionärer i studieförbunden och deras medlemsorganisationer för att öka kunskapen om olika handikapp,

text: assisterande ledare i cirklar med minst fem handikappade deltagare,

text: tolk för döva, dövblinda, hörselskadade och talskadade samt personlig assistans.

text: Förordning (1984:569).

text: Bidraget skall användas till kostnader för

text: Övriga föreskrifter

text: 32 a § har upphävts genom förordning (1988:1013).

text: Skolöverstyrelsen fastställer och betalar ut statsbidrag.

text: Den som har uppburit statsbidrag är skyldig att lämna de redovisningshandlingar och den verksamhetsberättelse som skolöverstyrelsen bestämmer.

text: Ett studieförbund har rätt till förskott på de bidrag som utgår enligt

text: och

text: 31 §§

text: . Förskottet får inte överstiga det sammanlagda belopp som förbundet kan antas få i sådana bidrag för redovisningsåret.

text: Av det belopp ett studieförbund kan få i förskott för ett redovisningsår, får högst 25, 50 respektive 75 procent betalas ut före den 1 oktober, den 1 januari respektive den 1 april.

text: Förordning (1984:569).

text: Skolöverstyrelsen skall besluta om återbetalning av statsbidrag helt eller delvis, om studieförbundet genom oriktiga eller ofullständiga uppgifter har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller har lämnats med för högt belopp.

text: Skolöverstyrelsen får också besluta om återbetalning av statsbidrag om ett studieförbund vid genomförande av sin verksamhet inte har iakttagit de villkor som ställs i denna förordning.

text: Om det finns särskilda skäl, får skolöverstyrelsen efterge belopp som skall återbetalas.

text: Förordning (1990:84).

text: Skolöverstyrelsens beslut i frågor som avses i

text: och

text: 27 §§

text: får överklagas hos regeringen. I övrigt får skolöverstyrelsens beslut enligt denna förordning inte överklagas.

text: Förordning (1987:536).


rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr.; nuvarande 5 § betecknas 8 a §; ändr. nya 8 a §

rpubl:andrar: ändr. 10 §

dcterms:title: Förordning (1981:519) om statsbidrag till kulturverksamhet i studieförbunden m.m.

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om statsbidrag till kulturverksamhet som anordnas av studieförbund, föreläsningsföreningar och andra ideella föreningar.

text: Statsbidrag får utgå såväl till kostnader för anordnandet av en kulturverksamhet som till kostnader i samband med förberedandet av denna verksamhet. Kulturverksamheten skall anordnas i Sverige.

text: Statsbidrag får dock inte utgå till sådan verksamhet till vilken statsbidrag utgår i annan ordning. Bidrag får inte heller utgå till verksamhet som har kommersiell anknytning. Vidare får bidrag inte utgå om verksamheten innefattar ändamål som inte har direkt samband med kulturverksamheten.

text: Statsbidrag utgår för ett redovisningsår i sänder. Varje redovisningsår avser tiden den 1 juli - den 30 juni nästa år.

text: Kulturverksamhet till vilken statsbidrag utgår skall stå under tillsyn av statens kulturråd.

text: Ett studieförbund kan få statsbidrag till kulturverksamhet, om förbundet har rätt till statsbidrag enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till studiecirklar m.m.

text: För att statsbidrag skall få utgå till ett studieförbund gäller dessutom följande. Kulturverksamheten skall bedrivas i en anda av tolerans och respekt för oliktänkande och på ett sådant sätt att självständigt tänkande och ställningstagande främjas. Verksamheten skall kunna ge deltagarna någon form av personlig utveckling utöver vad en gruppsamvaro ger och får inte enbart avse tillverkning av föremål.

text: Kulturrådet skall fördela de medel, som är tillgängliga för bidrag till studieförbunden för ett redovisningsår, mellan studieförbunden med hänsyn till de kostnader som varje förbund har haft för kulturverksamhet under de tre närmast föregående redovisningsåren.

text: Föreläsningsföreningar och andra ideella föreningar kan få statsbidrag till kulturverksamhet som avser föreläsning, sång, musik, dans, dramatisk framställning, filmvisning eller utställningsverksamhet.

text: Frågor om sådant statsbidrag skall prövas av länsbildningsförbundet för det område inom vilket kulturverksamheten anordnas.

text: Folkbildningsförbundet skall fördela de medel som är tillgängliga för ett redovisningsår för sådana statsbidrag mellan länsbildningsförbunden.

text: ersättningar till föreläsare, kulturarbetare och teknisk personal,

type: punkt

text: resekostnadsersättningar och traktamenten samt ersättning för förlorad arbetsförtjänst till andra medverkande,

text: material och transporter av material,

text: hyra av utställningar, instrument och film samt tekniska och audiovisuella hjälpmedel,

text: rätt att använda upphovsrättsligt skyddade verk,

text: utställningsersättningar.

text: Statsbidrag kan utgå till kostnader för

text: Till ett studieförbund kan bidrag också utgå till kostnader för ersättningar till ledare i kulturverksamhet.

text: Kostnaderna skall ha ett direkt samband med kulturverksamheten. Fasta kostnader för organisation och administration eller för utbildning av anordnare och andra funktionärer får inte inräknas.

text: Statsbidraget får motsvara högst 75 procent av kostnaderna.

text: Om verksamheten genomförs inom någon av de kommuner, som ingår i stödområdena A, B och C enligt bestämmelserna om regionalpolitiskt stöd, får bidrag dock beräknas med det belopp som motsvarar hela kostnaden. Detsamma gäller om verksamheten riktar sig till handikappade eller invandrare.

text: Förordning (1982:744).

beteckning: 8 a §

text: Kulturrådet skall fördela de medel, som är tillgängliga för bidrag till studieförbunden för ett redovisningsår, mellan studieförbunden med hänsyn till de kostnader som varje förbund har hat för kulturverksamhet under de tre närmast föregående redovisningsåren.

text: Vid fördelningen skall hänsyn tas till 100 procent av kostnaderna för verksamhet som avses i

text: 8 § andra stycket

text: . För annan verksamhet skall hänsyn tas till 75 procent av kostnaderna.

text: Förordning (1983:410).

ordinal: 8 a

text: Statsbidrag betalas ut av kulturrådet.

text: Ett studieförbund har rätt att få förskott på de bidrag som utgår enligt denna förordning. Förskottet får inte överstiga det sammanlagda belopp som förbundet kan antas få i sådana bidrag för redovisningsåret.

text: Av det belopp ett studieförbund kan få i förskott för ett redovisningsår får högst 25, 50 respektive 75 procent betalas ut före den 1 oktober, den 1 januari respektive den 1 april.

text: Förordning (1984:570).

text: Den som har uppburit statsbidrag är skyldig att lämna de redovisningshandlingar och den verksamhetsberättelse som kulturrådet bestämmer.

text: Beslut enligt denna förordning av kulturrådet, Folkbildningsförbundet eller länsbildningsförbund får inte överklagas.

text: Kulturrådet meddelar närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1981:530) om statsverkets checkräkning i riksbanken

rdfs:label: Finansdepartementet BA

text: Regeringen föreskriver följande.

text: Statsverkets checkräkning förs vid riksbankens huvudkontor. På statsverkets sida företräds och kontrolleras statsverkets checkräkning av riksrevisionsverket.

text: Insättningar på statsverkets checkräkning för en myndighets räkning sker genom inbetalning eller girering till postgirokonto som är anslutet till checkräkningen. Undantagsvis kan vid riksbankskontor insättning ske direkt på checkräkningen.

text: Uttag från statsverkets checkräkning sker från postgirokonto som är anslutet till checkräkningen. Uttag kan även ske direkt genom check på statsverkets checkräkning.

text: Rätt att anlita statsverkets checkräkning för direkta insättningar och uttag tillkommer myndighet enligt riksrevisionsverkets medgivande.

text: Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av riksrevisionsverket.


rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 35 §

rpubl:andrar: upph. 15, 32 §§; ändr. 9, 27 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 18 §§

dcterms:title: Förordning (1981:531) med instruktion för skogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall tillämpas på skogsstyrelsen och, med undantag av

text: och

text: 18 §§

text: , på skogsvårdsstyrelserna.

text: I fråga om skogsvårdsstyrelserna förstås med chefen vid tillämpning av 5§ allmänna

text: verksstadgan

text: skogsvårdsstyrelsens ordförande och i övrigt länsjägmästaren.

text: Myndighets befogenhet enligt

text: 15 kap. 3 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning utövas också i fråga om skogsvårdsstyrelserna av skogsstyrelsen.

text: Befogenhet som enligt allmänna verksstadgan tillkommer myndighet utövas också i fråga om skogsvårdsstyrelserna av skogsstyrelsen. Sådan befogenhet får skogsstyrelsen överlämna till skogsvårdsstyrelsen eller länsjägmästaren.

text: Skogsstyrelsen

text: Uppgifter

text: Skogsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för skogsbruket och chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna.

text: leda de statliga åtgärderna för att främja skogsbruket,

text: bedriva skoglig prognosverksamhet som underlag för skogspolitiken samt för samhällets och näringslivets planering på områden med anknytning till skogsbruket,

text: tillhandahålla underlag rörande skogsbruket för tillämpningen av plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: och lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m. m.,

text: ha tillsyn över virkesmätningen,

text: tillgodose skogsbrukets behov av skogsodlingsmaterial, i den mån det inte sker på annat sätt,

text: vidta åtgärder för att bevara den ärftliga variationen hos de inhemska skogsträden,

text: förvalta den fasta egendom och de andra tillgångar som hör till skogsstyrelsens fond.

text: Förordning (1987:346).

text: Det åligger skogsstyrelsen särskilt att

text: Skogsstyrelsen företräder staten inom sitt verksamhetsområde om inte annat följer av särskilda föreskrifter.

text: Organisation

text: Skogsstyrelsen leds av en styrelse. Ledamöter av styrelsen är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande, och sju andra ledamöter, som regeringen utser särskilt.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. är tillämplig på skogsstyrelsen.

text: Generaldirektören är chef för skogsstyrelsen.

text: Inom skogsstyrelsen finns en skogsavdelning, en prognosavdelning, en rådgivningsavdelning och en administrativ avdelning. Dessa avdelningar är indelade i enheter. Vidare finns en avdelning för frö- och plantproduktion.

text: Varje avdelning och enhet förestås av en chef. En av avdelningarnas chefer är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Förordning (1985:694).

text: Hos skogsstyrelsen finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får skogsstyrelsen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om myndighetens organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när generaldirektören och minst fyra av de i

text: 5 § första stycket

text: angivna ledamöterna är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:781).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan generaldirektören och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut, som fattas enligt denna paragraf, skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Vid behandling i styrelsen av ett ärende som rör lantbruksstyrelsens, statens naturvårdsverks eller statens lantmäteriverks verksamhetsområde får företrädare för respektive myndighet närvara och delta i överläggningarna.

text: Ärenden, som inte skall avgöras av styrelsen, avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören får de avgöras av annan tjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. Denne inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i hans ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och hans ställföreträdare har förhinder fullgörs generaldirektörens åligganden av den avdelnings chef som generaldirektören bestämmer.

text: I generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Åtgärder, som rubbar eller ändrar av styrelsen meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder, får inte heller vidtas utan hans medgivande. Vad nu har sagts gäller även vid ledighet på generaldirektörstjänsten, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt 12§ andra meningen avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den avdelning eller enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Chef för avdelning eller annan enhet har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans avdelning eller enhet föredras av annan.

text: 15 § har upphävts genom förordning (1986:781).

type: upphavd

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärenden hos skogsstyrelsen.

text: Skogsvårdsstyrelserna

text: Uppgifter

text: Varje skogsvårdsstyrelse skall inom sitt verksamhetsområde följa skogsbrukets tillstånd och utveckling och vidta eller hos skogsstyrelsen föreslå de åtgärder som behövs eller är lämpliga för att åstadkomma en ändamålsenlig utveckling av skogsnäringen. Skogsvårdsstyrelsen svarar för att samhällets skogspolitik omsätts i praktiskt handlande.

text: utöva tillsyn över efterlevnaden av

text: skogsvårdslagen (1979:429)

text: och med stöd av lagen meddelade författningar,

text: verka för och aktivt bedriva rådgivning och information i syfte att främja ett rationellt skogsbruk,

text: bevilja statligt stöd till skogsbruket,

text: medverka i den yttre rationaliseringen av skogsfastigheter,

text: medverka i skogsbrukets frö- och plantförsörjning,

text: medverka i den regionalpolitiska och fysiska planeringen,

text: medverka i frågor om hushållning med naturresurser,

text: i den utsträckning tillgång på medel och personal medger bistå skogsägare med skogsbruksplaner, skogsvårdsåtgärder och andra åtgärder som bidrar till en god skogshushållning,

text: i den utsträckning tillgång på medel och personal medger bistå arbetsmarknadsmyndigheterna med planering och genomförande av beredskapsarbeten med anknytning till skogsbruket samt andra myndigheter i frågor inom styrelsens verksamhets- och kompetensområden.

text: Förordning (1987:346).

text: Det åligger skogsvårdsstyrelsen särskilt att

text: Skogsvårdsstyrelsernas tjänstemän är skyldiga att på begäran av länsstyrelsen, som föredragande eller på annat sätt, delta i handläggningen i länsstyrelsen av ärenden som har samband med skogsvårdsstyrelsernas uppgifter.

text: Skogsstyrelsen får förordna andra tjänstemän hos skogsvårdsstyrelserna än länsjägmästaren att tillfälligt tjänstgöra hos skogsstyrelsen.

text: Taxa för skogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet fastställs av skogsstyrelsen efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Skogsvårdsstyrelsen företräder staten inom sitt verksamhetsområde om inte annat följer av särskilda föreskrifter.

text: Organisation

text: I varje län finns en skogsvårdsstyrelse. Skogsvårdsstyrelsen leds av en styrelse. Styrelsen består av sju ledamöter.

text: Tre ledamöter av styrelsen och en suppleant för var och en av dem utses av regeringen och tre andra ledamöter och lika många suppleanter av landstinget eller, i Gotlands län, av kommunfullmäktige i Gotlands kommun. Länsjägmästaren är självskriven ledamot i styrelsen.

text: Landstingets och kommunfullmäktiges val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter i landstinget eller kommunfullmäktige som motsvarar den kvot, vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall vid valet även bestämmas den ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Bland de ledamöter regeringen utser förordnar regeringen en ordförande. Styrelsen utser inom sig vice ordförande. Ledamöter och suppleanter utses för tre år. Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden, inträder suppleant, enligt den ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet, i ledamotens ställe för återstoden av tjänstgöringstiden. Om en ledamot eller suppleant som inte har utsetts vid proportionellt val avgår, utses en ny ledamot eller suppleant för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Arbetet hos skogsvårdsstyrelsen leds av länsjägmästaren.

text: Hos skogsvårdsstyrelsen finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: Om skogsstyrelsen inte beslutar annat, skall inom varje skogsvårdsstyrelse finnas ett sekretariat, en skogsvårdsenhet, en planenhet, en ekonomiadministrativ enhet och en personaladministrativ enhet samt inom skogsvårdsstyrelse som bedriver frö- och plantproduk tion en enhet för sådan verksamhet. Varje enhet förestås av en enhetschef. En av enhetscheferna är länsjägmästarens ställföreträdare.

text: Ärendenas handläggning

text: frågor om verksamhetens allmänna inriktning,

text: viktigare frågor om organisation och arbetsformer,

text: andra frågor som ordföranden eller länsjägmästaren hänskjuter till styrelsen.

text: Av skogsvårdsstyrelsens styrelse avgörs

text: ett ärende skall överlämnas till skogsstyrelsen för avgörande om ärendet berör flera skogsvårdsstyrelsers områden eller om en skogsvårdsstyrelse anmält att den anser prövningen böra ankomma på skogsstyrelsen,

text: skogsvårdsstyrelsens beslut i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden av större principiell betydelse inte får verkställas utan att ha underställts skogsstyrelsen,

text: fråga om att företräda staten vid eller utom domstol skall överlämnas till skogsstyrelsen,

text: vissa grupper av ärenden, med undantag för ärenden som avses i 25§, får avgöras av länsjägmästaren eller av någon annan tjänsteman enligt närmare bestämmelser som skogsstyrelsen meddelar.

text: Skogsstyrelsen får besluta att

text: Skogsvårdsstyrelsens styrelse sammanträder så ofta det behövs. Såvitt möjligt bör samtliga ledamöter eller suppleanter för dem närvara.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1986:781).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får ordföranden besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut, som fattas enligt denna paragraf, skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: I ordförandens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Åtgärder, som rubbar eller ändrar av styrelsen meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder, får inte heller vidtas utan hans medgivande.

text: Vid behandling i styrelsen av ett ärende som rör någon annan länsmyndighets arbetsområde, får företrädare för den myndigheten närvara och delta i överläggningarna.

text: Ärenden som inte skall avgöras av skogsvårdsstyrelsens styrelse, avgörs av länsjägmästaren ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av länsjägmästaren får de avgöras av annan tjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: 32 § har upphävts genom förordning (1986:781).

text: När ett ärende är så brådskande att en nödvändig åtgärd inte utan verklig olägenhet kan uppskjutas och hinder föreligger för ett omedelbart beslut i styrelsen eller av ordföranden, får länsjägmästaren vidta åtgärden. En sådan åtgärd skall anmälas till styrelsen så snart det kan ske.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärenden hos skogsvårdsstyrelsen.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år. Övriga ledamöter i skogsstyrelsens styrelse förordnas för högst tre år.

text: Tjänster som avdelningschef, byråchef och länsjägmästare tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören. Övriga tjänster tillsätts och annan personal antas av skogsstyrelsen.

text: Förordning (1986:256).

text: Förordnande för avdelningschef hos skogsstyrelsen att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Förordnande för enhetschef hos skogsvårdsstyrelse att vara länsjägmästarens ställföreträdare meddelas av skogsstyrelsen.

text: Efter beslut av skogsstyrelsen får skogsvårdsstyrelse tillsätta tjänster och anta personal.

text: Övriga bestämmelser

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av skogsstyrelsen även i fråga om chef för avdelning, som inte är generaldirektörens ställföreträdare, byråchef och länsjägmästare.

text: Besvär

text: En skogsvårdsstyrelses beslut överklagas hos skogstyrelsen genom besvär, om inte annat är särskilt föreskrivet.

text: I fråga om sådana beslut eller förslag i ärenden om tjänstetillsättning som tillkännages genom anslag räknas besvärstiden från den dag då anslaget skedde hos den myndighet som meddelat beslutet eller avgett förslaget. Detsamma gäller beslut om långtidsvikariat som tillsätts i samma ordning som tjänsten.


rpubl:andrar: upph. 12 §; ändr. 7, 9, 10, 11, 15 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 14 §

dcterms:title: Förordning (1981:532) med instruktion för skogs- och jordbrukets forskningsråd

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: och

text: 16 §

text: , tillämpas på forskningsrådet.

text: Med chefen förstås vid tillämpningen av

text: 5 §

text: allmänna

text: verksstadgan

text: ordföranden i rådet och i övrigt rådets huvudsekreterare.

text: Uppgifter

text: Rådet har till uppgift att främja och stödja sådan forskning som gagnar de areella näringarna och angränsande områden. Rådet skall uppmärksamma behovet av forskning som är angelägen från samhällelig synpunkt och som har samband med utvecklingen inom dessa näringar. Rådet skall verka för att information om forskning och forskningsresultat sprids.

text: Rådet skall samverka med myndigheter och organ inom forskningens område.

text: Förordning (1985:486).

text: fördela medel till forskning,

text: allsidigt och öppet granska den forskning till vilken medel har begärts hos rådet samt utvärdera den forskning till vilken rådet har fördelat medel,

text: undersöka vilka forskningsbehov som är angelägna med hänsyn till rådets uppgifter, redovisa resultaten av dessa undersökningar samt ta initiativ till och främja sådan angelägen forskning,

text: i samverkan med andra organ som ger stöd åt forskning dels undersöka vilka forskningsuppgifter som är av gemensamt intresse, dels besluta om avgränsningen mellan rådet och dessa organ i fråga om sådan forskning,

text: främja och ta initiativ till nordiskt och övrigt internationellt forskningssamarbete och

text: främja publicering av vetenskapliga resultat.

text: Förordning (1985:486).

text: Det åligger rådet särskilt att

text: Rådet kan besluta att anslag som det har beviljat inte längre skall utgå, om den verksamhet som anslaget avser inte uppfyller de krav som bör ställas.

text: Organisation

text: Rådet består av en ordförande och tolv andra ledamöter. Rådet utser en vice ordförande bland sina ledamöter.

text: Förordning (1985:486).

text: Hos rådet finns de beredande och rådgivande organ som rådet bestämmer.

text: Hos rådet finns en huvudsekreterare, en kanslichef och personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får rådet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Förordning (1987:18).

text: Ärendenas handläggning

text: Ärenden som ankommer på rådet avgörs av rådet i plenum.

text: Rådet är beslutfört när ordföranden eller vice ordföranden och minst sex andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1987:18).

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får rådet överlämna åt ordföranden, sådant organ som avses i

text: 6 §

text: , huvudsekreteraren, kanslichefen eller en annan tjänsteman att avgöra ärenden eller en grupp av ärenden som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på rådet i plenum.

text: Överlämnande enligt

text: första stycket

text: får inte avse sådan fråga som anges i

text: 15 kap.

text: eller

text: 3 §

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning eller i 22 eller

text: 24 § anställningsförordningen (1965:601)

text: Förordning (1987:18).

text: Ärendena avgörs efter föredragning som ankommer på huvudsekreteraren, kanslichefen eller en särskilt förordnad föredragande. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs av ordföranden eller tjänsteman enligt

text: 10 § första stycket

text: avgörs utan föredragning.

text: Ordföranden får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av rådet i plenum.

text: Förordning (1987:18).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1987:18).

text: Ordföranden eller huvudsekreteraren eller, efter beslut av ordföranden, annan tjänsteman får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärenden hos rådet.

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Ordföranden och åtta av de övriga ledamöterna förordnas av regeringen. De tre fakulteterna vid Sveriges lantbruksuniversitet utser efter samråd vardera en ledamot. En ledamot utses av naturvetenskapliga forskningsrådet.

text: För varje ledamot utom ordföranden finns ersättare.

text: Ledamöter och ersättare för dessa utses för tre år. De som inte förordnas av regeringen får bara utses för två mandatperioder i följd.

text: Förordning (1987:348).

text: Huvudsekreteraren förordnas av rådet för högst sex år. Tjänsten som kanslichef tillsätts av regeringen efter anmälan av rådets ordförande. Övriga tjänster vid rådet tillsätts och övrig personal anställs av rådet.

text: Förordning (1987:18).

text: Särskilda föreskrifter

text: Rådet skall efter samråd med forskningsrådsnämnden och de myndigheter som förvaltar av rådet anvisade anslag meddela föreskrifter i fråga om anslag som beviljas av rådet. Föreskrifterna skall uppta bestämmelser om de uppgifter som skall lämnas vid ansökan om anslag och om villkor för disposition och redovisning av anslag samt om skyldighet för anslagsmottagare att till rådet lämna redogörelse för den verksamhet för vilken anslag utgår.

text: Rådets beslut att bevilja anslag för visst ändamål skall underställas regeringen för godkännande, om det beviljade anslaget för sig eller sammanlagt med anslag för samma ändamål från annat organ som ger stöd åt forskning överstiger tre miljoner kronor.

text: Förordning (1985:486).

text: Rådets beslut att bevilja anslag eller att avslå ansökan om anslag får inte överklagas.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1982, då lagen (

text: ) om fiskevårdsområden skall upphöra att gälla.

text: I ärenden om bildande av fiskevårdsområde, i vilka förrättningssammanträde hållits eller kallelse till sådant sammanträde skett före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelser fortfarande gälla.

text: Fiskevårdsområden, som bildats enligt lagen (

text: ) om fiskevårdsområden, ombildas i samband med den nya lagens ikraftträdande och i fall som avses i punkt 2 vid bildandet till fiskevårdsområden och fiskevårdsområdesföreningar enligt den nya lagen. För sådana områdesföreningar skall bestämmelserna i

text: och

text: 13 §§

text: lagen (

text: ) om fiskevårdsområden gälla som om de upptagits som bestämmelser i stadgarna. Därjämte skall för dessa föreningar stadgandena i

text: 14 §

text: och

text: 27 § andra stycket andra meningen

text: sistnämnda lag äga tillämpning efter nya lagens ikraftträdande, såvitt tredje man är beroende av dem för sin rätt på grund av avtal eller förbindelse som ingåtts före ikraftträdandet.

text: Boställshavare, som själv brukar bostället, samt innehavare av besittningsrätt för obegränsad tid till fastighet, som tillhör kronan eller allmän inrättning, skall i frågor enligt denna lag anses som ägare till fisket.

text: Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 10, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 1996 men tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 32 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011.

text: Äldre föreskrifter gäller för sådana överträdelser som kan leda till sanktion enligt lagen och som har skett före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 2011.

text: Äldre bestämmelser gäller om ett beslut om delgivning enligt

text: 17 §§

text: delgivningslagen (1970:428)

text: har fattats före den 1 april 2011 eller om en handling har skickats eller lämnats före denna tidpunkt.

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 30 §

dcterms:identifier: SFS 1981:533 i lydelse enligt SFS 2017:477

dcterms:title: Lag (1981:533) om fiskevårdsområden

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSL

text: Allmänna bestämmelser

text: I syfte att samordna fisket och fiskevården och främja fiskerättsägarnas gemensamma intressen kan enligt denna lag fiske som tillhör eller utgör två eller flera fastigheter sammanföras till ett fiskevårdsområde och fiskerättsägarna inom detta bilda en fiskevårdsområdesförening. Föreningens verksamhet får inte omfatta fiske som enligt

text: fiskelagen (1993:787)

text: får bedrivas i enskilt vatten utan stöd av enskild fiskerätt.

text: Med fiskevård enligt

text: första stycket

text: avses åtgärder till skydd och stöd för fisk samt vattenlevande blöt- och kräftdjur.

text: Om det finns särskilda skäl, får ett fiskevårdsområde bildas av fiske som tillhör endast en fastighet, om fastigheten har flera ägare. Detta gäller också fiske som utgör en fastighet.

text: Lag (2010:1874).

text: Ett fiskevårdsområde får inte omfatta fiske inom områden, där samerna har rätt till fiske enligt

text: rennäringslagen (1971:437)

text: , såvitt fråga är om kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition eller renbetesfjällen.

text: Beträffande fiske inom andra områden, där samerna har rätt till fiske enligt

text: rennäringslagen

text: , får någon inskränkning inte ske i denna rätt genom bildande av fiskevårdsområden.

text: Länsstyrelsen beslutar om bildande av ett fiskevårdsområde. I samband med detta ska länsstyrelsen pröva och fastställa stadgar för fiskevårdsområdesföreningen när det gäller de grunder och riktlinjer som anges i

text: 16 §

text: Lag (2010:1874).

text: Den som äger fiske som ingår i ett fiskevårdsområde är medlem i fiskevårdsområdesföreningen.

text: Om en fastighets fiske har upplåtits i sin helhet för längre tid än ett år, ska nyttjanderättshavaren i stället för upplåtaren vara medlem i föreningen under upplåtelsetiden, om inte annat har avtalats mellan upplåtaren och nyttjanderättshavaren. I frågor där länsstyrelsen ska fatta det slutliga beslutet får dock nyttjanderättshavaren endast med ägarens medgivande företräda ägaren i fråga om fisket.

text: När det gäller fiske som upplåtits genom servitut ska vad som i denna lag sägs om ägare till fiske i stället gälla ägaren till den fastighet, till vars förmån servitutet gäller.

text: Lag (2010:1874).

text: Beslut enligt denna lag gäller även mot nya medlemmar.

text: Villkor för bildande

text: För att ett fiskevårdsområde skall få bildas krävs att bildandet är lämpligt med hänsyn till vattenområdets och fiskets beskaffenhet och omfattning samt förhållandena i övrigt.

text: Ett fiskevårdsområde får inte bildas om ägarna av det fiske som det är fråga om mera allmänt motsätter sig bildandet och har beaktansvärda skäl för det. Vid denna prövning skall främst deras mening beaktas, vilkas fiskeutövning påverkas mest av bildandet.

text: Första stycket gäller inte, om behovet av fiskevårdsområdets bildande är synnerligen angeläget.

text: Förfarandet vid bildande

text: Ansökan om bildande av ett fiskevårdsområde får göras av den som äger fiske som avses ingå i området eller av kommunen. Ansökan skall göras hos länsstyrelsen.

text: Lag (1991:380).

text: Ansökningshandlingarna skall innehålla uppgift om det fiske som avses ingå i fiskevårdsområdet och förslag till stadgar för fiskevårdsområdesföreningen.

text: Frågan om bildande av ett fiskevårdsområde skall utredas vid en förrättning under ledning av en förrättningsman, om det inte är uppenbart att förutsättningar för bildandet saknas.

text: Länsstyrelsen får dock utan föregående förrättning besluta att bilda ett fiskevårdsområde, om alla ägarna av fisket är ense om detta eller om förrättning annars inte anses nödvändig.

text: Förrättningsmannen ska med ledning av ansökningshandlingarna och vad som i övrigt har förekommit föreslå vilket fiske som bör ingå i fiskevårdsområdet och de stadgar som bör gälla för fiskevårdsområdesföreningen. Förrättningsmannen ska vidare, i den omfattning som behövs för prövningen enligt

text: 7 §

text: , utreda vilka som är ägare till fisket och upprätta en förteckning över ägarna (

text: fiskerättsförteckning

text: Förslaget ska behandlas vid sammanträde inför förrättningsmannen.

text: Lag (2010:1874).

text: Förrättningsmannen ska kalla ägarna av fisket till sammanträdet. Kallelsen ska innehålla en kort beskrivning av den avsedda områdesbildningen samt uppgift om tid och plats där ansökningshandlingarna och fiskerättsförteckningen finns tillgängliga. I kallelsen ska anges att ägare av fiske bör senast vid sammanträdet muntligen eller skriftligen framföra sina synpunkter på områdesbildningen och iskerättsförteckningen samt lägga fram skriftlig utredning som han önskar åberopa till stöd för erinringar mot fiskerättsförteckningen. Om det inte kan antas, att fiskerättsförteckningen är fullständig, utfärdas kallelse även på okända ägare av fiske. Kallelsen ska i god tid före sammanträdet delges ägarna av fisket. För sådan delgivning gäller inte

text: 14 §

text: och

text: 49 § första stycket 3

text: delgivningslagen (2010:1932)

text: Förrättningsmannen ska alltid underrätta kommunen om innehållet i kallelsen.

text: Bestämmelserna i första och

text: andra styckena

text: gäller i tillämpliga delar även då ett nytt sammanträde utsätts. Om vid ett sammanträde har tillkännagetts tid och plats för nästa sammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats i föreskriven ordning till det sammanträde då tillkännagivandet skett.

text: Lag (2010:1944).

text: Vid förrättningen ska fiskerättsägarna få möjlighet att yttra sig och lägga fram utredning i frågor som är av betydelse för bildandet.

text: Lag (2010:1874).

text: Förrättningsmannen skall avge ett utlåtande om fiskevårdsområdet bör komma till stånd. Finner förrättningsmannen att det bör ske, skall han i utlåtandet ta in förslag i fråga om det fiske som fiskevårdsområdet skall omfatta och förslag till stadgar för fiskevårdsområdesföreningen. I utlåtandet skall alltid anges hur förrättningskostnaderna bör betalas.

text: Förrättningen avslutas genom att utlåtandet och övriga förrättningshandlingar läggs fram för ägarna av fisket på tid och plats som bestämts vid sammanträde. Handlingarna hålls härefter tillgängliga för granskning under en månad.

text: Efter utgången av denna tid skall förrättningsmannen översända förrättningshandlingarna och de erinringar som kan ha framställts till länsstyrelsen.

text: Meddelas beslut om bildande av ett fiskevårdsområde, skall kostnaderna för bildandet, i den mån bidrag inte utgår av allmänna medel, fördelas mellan ägarna av fisket efter vad som är skäligt. Bildas inte något fiskevårdsområde, skall kostnaderna betalas av sökanden eller fördelas mellan sökandena, om inte särskilda omständigheter föranleder att betalningsskyldigheten fördelas mellan ägarna av fisket eller vissa av dem.

text: Stadgar

text: grunderna för hur fisket ska utnyttjas och fiskevården bedrivas, samt, om föreningens verksamhet ska vara begränsad till fiske med vissa redskap eller till fiske efter vissa arter, uppgift om detta,

text: om uttaxering från medlemmarna av bidrag till föreningens verksamhet ska kunna ske och, om så ska vara fallet, grunderna för uttaxeringen, och

text: de riktlinjer i övrigt som ska gälla för föreningens verksamhet.

text: Lag (2010:1874).

text: Av stadgarna för en fiskevårdsområdesförening ska det framgå

text: En fiskevårdsområdesförenings beslut om ändring av stadgarna ska, i den mån ändringen gäller bestämmelser som avses i

text: 16 §

text: , prövas av länsstyrelsen, varvid bestämmelserna i denna lag om villkoren för och förfarandet vid bildande av fiskevårdsområde ska tillämpas. Innan länsstyrelsen fastställt stadgarna i deras nya lydelse får de inte tillämpas av föreningen.

text: Lag (2010:1874).

text: Organisation

text: För fiskevårdsområdesföreningen skall finnas en styrelse. Styrelsen företräder föreningen mot tredje man. Utser inte medlemmarna styrelse, får länsstyrelsen på ansökan av någon vars rätt är beroende därav tillsätta styrelse.

text: Innan stadgar har antagits och styrelse har utsetts kan föreningen inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter.

text: Medlemmarnas rätt att delta i handhavandet av fiskevårdsområdesföreningens angelägenheter utövas på fiskestämma.

text: Vid omröstning på fiskestämma har varje medlem en röst, om inte annat följer av stadgarna.

text: Medlemmar som äger en fastighet med tillhörande fiske med samäganderätt har en röst tillsammans. Om fiskevårdsområdet består av en enda samägd fastighets fiske har dock varje delägare i fastigheten en röst.

text: Ingen får för egen del rösta för mer än en femtedel av det på stämman företrädda röstetalet.

text: Lag (2010:1874).

text: Det förslag som har fått det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut. Val avgörs vid lika röstetal genom lottning. I andra frågor gäller det förslag som biträds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stämmans ordförande.

text: Ett beslut om en ändring av stadgarna är giltigt endast om ändringsförslaget finns med i kallelsen till fiskestämman eller om det av kallelsen till fiskestämman framgår dels att ett förslag till stadgeändring ska behandlas vid fiskestämman, dels var och under vilken tid ändringsförslaget hålls tillgängligt för medlemmarna före fiskestämman.

text: Lag (2010:1874).

text: Verksamhet

text: En fiskevårdsområdesförening får inte bedriva verksamhet som är främmande för det syfte som fiskevårdsområdet enligt

text: 1 § första stycket

text: ska tillgodose.

text: Lag (2010:1874).

text: En fiskevårdsområdesförening får besluta om upplåtelse av fiske inom fiskevårdsområdet.

text: För beslut om upplåtelse av en medlems hela fiske eller av fiske som han innehar med ensamrätt fordras hans samtycke, om inte fisket saknar betydelse för hans försörjning.

text: En fiskevårdsområdesförening får besluta att bidrag till föreningens verksamhet skall uttaxeras av medlemmarna, endast om det finns föreskrifter om sådan uttaxering i stadgarna.

text: Ändring och upplösning av fiskevårdsområde

text: föra samman flera fiskevårdsområden till ett fiskevårdsområde,

text: dela upp ett fiskevårdsområde i flera fiskevårdsområden.

text: På ansökan av de fiskevårdsområdesföreningar som berörs kan länsstyrelsen besluta att

text: För prövningen av fråga om sådan ombildning skall i tillämpliga delar gälla bestämmelserna om villkoren för och förfarandet vid bildande av fiskevårdsområde.

text: På ansökan av fiskevårdsområdesföreningen får länsstyrelsen besluta att ett fiske skall anslutas till fiskevårdsområdet. För sådan anslutning fordras medgivande av fiskets ägare och, om fisket ingår i fiskevårdsområde, av fiskevårdsområdesföreningen för det området.

text: ett fiske som saknar väsentlig betydelse för verksamheten inom området, eller

text: ett fiske eller flera fisken som kan utgöra en egen enhet för fiskevård, om övriga fisken inom fiskevårdsområdet även i fortsättningen kan utgöra ett lämpligt sådant område.

text: Länsstyrelsen får besluta att ur fiskevårdsområdet utesluta

text: Ansökan om uteslutning får göras av fiskevårdsområdesföreningen eller av fiskets ägare.

text: Lag (2010:1874).

text: ägarna av fisket mera allmänt motsätter sig en fortsatt samverkan,

text: förhållandena har ändrats på ett sätt som väsentligt inverkar på föreningens verksamhet, eller

text: fiskevårdsområdesföreningen allvarligt missköter förvaltningen av fiskevårdsområdet.

text: Länsstyrelsen får besluta att ett fiskevårdsområde ska upphöra och fiskevårdsområdesföreningen upplösas om

text: Beslut om upplösning enligt

text: första stycket 1

text: får meddelas tidigast tio år från det att beslutet om bildande av fiskevårdsområdet vann laga kraft.

text: Lag (2010:1874).

text: Länsstyrelsen får förordna att frågor som avses i 26, 27 eller

text: 28 §

text: ska utredas vid förrättning innan länsstyrelsen beslutar.

text: För förfarandet vid en sådan förrättning gäller

text: 14 §§

text: i tillämpliga delar. Kostnaderna för förrättningen ska betalas av fiskevårdsområdesföreningen, om inte särskilda omständigheter gör att någon annan helt eller delvis bör svara för dem.

text: Lag (2010:1874).

text: Vid upplösning av en fiskevårdsområdesförening gäller bestämmelsen i

text: 62 § lagen (1973:1150)

text: om förvaltning av samfälligheter.

text: Om en fiskevårdsområdesförening är försatt i konkurs och denna avslutas utan överskott, är föreningen trots

text: första stycket

text: upplöst när konkursen avslutas.

text: I

text: artikel 48.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/848 av den 20 maj 2015

text: om insolvensförfaranden finns en särskild bestämmelse om när en juridisk person eller ett företag ska anses upplöst.

text: Lag (2017:477).

text: Sanktioner m.m.

text: En fiskevårdsområdesförening får ta ut en avgift (

text: kontrollavgift

text: ), om någon som har rätt att fiska inom fiskevårdsområdet fiskar i strid mot förbud eller villkor som enligt stadgarna eller fiskestämmans beslut gäller för fisket inom området.

text: Kontrollavgift får inte tas ut om överträdelsen är belagd med straff i annan lag eller författning.

text: Felaktigt uttagen kontrollavgift ska återbetalas.

text: Lag (2010:1874).

text: Kontrollavgift får tas ut endast om de fiskande har informerats på ett tydligt sätt om de regler som gäller för fisket inom området.

text: Lag (2010:1874).

text: Kontrollavgiften får för varje överträdelse inte överstiga tio procent av prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: det år överträdelsen begicks.

text: Lag (2010:1874).

text: Anser en fiskevårdsområdesförening att en kontrollavgift ska tas ut, ska föreningen överlämna en betalningsuppmaning till den fiskande.

text: Om kontrollavgiften inte betalas inom den tid som angetts i uppmaningen, ska fiskevårdsområdesföreningen påminna den fiskande om betalningsansvaret innan föreningen får vidta åtgärder för att inkassera avgiften enligt

text: inkassolagen (1974:182)

text: . Påminnelsen ska innehålla uppgift om när avgiften senast ska betalas.

text: Lag (2010:1874).

text: Talan om att få ut kontrollavgift får inte väckas senare än två år från den dag då det fiske som föranlett kontrollavgiften skedde.

text: Talan ska väckas vid tingsrätten i den ort där fisket ägde rum.

text: Lag (2010:1874).

text: berott på sjukdom som gjort att den fiskande inte förmått att på egen hand fullgöra sina skyldigheter och inte heller förmått att ge någon annan i uppdrag att göra det,

text: berott på att den fiskande på grund av ålder eller bristande mognad inte kunnat tillgodogöra sig informationen om reglerna för fisket, eller

text: orsakats av vilseledande eller missvisande regler om fisket.

text: Lag (2010:1874).

text: Kontrollavgift ska inte tas ut om det är uppenbart oskäligt. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas om överträdelsen har

text: Fisk eller vattenlevande blöt- och kräftdjur tillfaller fiskevårdsområdesföreningen, om de har fångats av någon som har rätt att fiska inom fiskevårdsområdet, men som fiskat i strid mot förbud eller villkor som enligt stadgarna eller fiskestämmans beslut gäller för fisket inom området.

text: Lag (2010:1874).

text: Fiskevårdsområdesföreningen bör se till att den som övervakar efterlevnaden av förbud eller villkor som enligt stadgarna eller fiskestämmans beslut gäller för fisket inom fiskevårdsområdet har de kunskaper som behövs.

text: Lag (2010:1874).

text: Överklagande

text: Ett beslut som har fattats på en fiskestämma eller av en fiskevårdsområdesförenings styrelse får överklagas hos länsstyrelsen av den vars rätt berörs av beslutet. Beslut om att ta ut kontrollavgift får inte överklagas.

text: Lag (2010:1874).

text: Överklagandet ska ha kommit in till länsstyrelsen inom fyra veckor från dagen för beslutet. I fråga om beslut av en fiskevårdsområdesförenings styrelse räknas dock tidsfristen från den dag då klaganden fick del av beslutet.

text: Fiskestämmans eller styrelsens beslut gäller omedelbart om inte länsstyrelsen beslutar annat.

text: Lag (2010:1874).

text: inte har tillkommit i behörig ordning,

text: strider mot denna lag eller annan författning eller fiskevårdsområdesföreningens stadgar, eller

text: kränker den klagandes enskilda rätt.

text: Ett överklagat beslut enligt

text: 39 §

text: ska upphävas, om beslutet

text: Något annat beslut får inte sättas i det överklagade beslutets ställe.

text: Lag (2010:1874).

text: Länsstyrelsens beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: När ett beslut som länsstyrelsen eller allmän förvaltningsdomstol meddelar enligt denna lag angår så många att en kopia av beslutet inte lämpligen kan skickas till var och en av dem, ska meddelande om beslutet införas i ortstidning. Tiden för överklagande ska då räknas från dagen för införandet.

text: Länsstyrelsens beslut gäller omedelbart om inte något annat anges i beslutet.

text: Lag (2010:1874).


rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best.

rpubl:andrar: ändr. 1, 7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984. I fråga om bidrag som avser tid före ikraftträdandet gäller

text: 7 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 7 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985. I fråga om bidrag som avser tid före ikraftträdandet gäller

text: 7 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 5, 7, 8 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986. I fråga om bidrag som avser tid före ikraftträdandet gäller

text: 7 §

text: i sin äldre lydelse.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. I fråga om bidrag som avser tid före ikraftträdandet gäller

text: 7 §

text: i sin äldre lydelse.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988. I fråga om bidrag som avser tid före ikraftträdandet gäller

text: 7 §

text: i sin äldre lydelse.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om tillfälligt sysselsättningsbidrag som hänför sig till tiden före utgången av juni 1989.

dcterms:title: Förordning (1981:542) om tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom textil- och konfektionsindustrin

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: För att upprätthålla sysselsättningen för äldre arbetskraft kan tillfälligt sysselsättningsbidrag lämnas till företag inom textil- och konfektionsindustrin enligt bestämmelserna i denna förordning.

text: Förordning (1983:573).

text: Allmänna villkor för bidrag

text: Bidrag får lämnas endast för arbetstagare som har fyllt 50 men inte 65 år och som sysselsätts med tillverkningsarbete.

text: En förutsättning för att bidrag skall lämnas för en arbetstagare under ett visst halvår är att arbetstagaren var anställd vid företaget den 1 januari respektive den 1 juli samma halvår.

text: Bidrag lämnas inte under permitterings- eller uppsägningstid eller under varseltid som avses i

text: 4 §§

text: lagen (

text: ) om vissa anställ ningsfrämjande åtgärder.

text: Första stycket hindrar inte att bidrag lämnas för anställda på annan ort vilka inte berörs av driftsinskränkningen.

text: Förordning (1982:97).

text: uppsägningen är en direkt följd av sådana rationaliseringsåtgärder som vidtas med stöd från statens industriverk eller överstyrelsen för civil beredskap eller

text: uppsägningen eller permitteringen är nödvändig för att trygga företagets fortlevnad.

text: Förordning (1987:412).

text: Trots vad som sägs i 3§

text: första stycket

text: får bidrag vidare lämnas om

text: statsbidrag till enskilt beredskapsarbete eller stöd enligt förordningen (

text: ) om rekryteringsstöd,

text: bidrag enligt förordningen (

text: ) om introduktions- och lönebidrag eller

text: bidrag enligt förordningen (

text: ) om bidrag till utbildning i företag.

text: Förordning (1987:412).

text: Bidrag lämnas inte för arbetstagare för vilka företaget uppbär

text: Bidrag får beviljas endast under förutsättning att det i anställ ningen utgår lön och andra anställningsförmåner som bestäms i kollektivavtal eller som är jämförbara med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen.

text: Bidragets storlek

text: Bidrag lämnas med 28 kronor per timme för normal veckoarbetstid för varje arbetstagare som omfattas av bidraget. Det sammanlagda bidraget får dock inte överstiga tre procent av det bidragsunderlag som beräknas på företagets totala lönekostnader för anställda som sysselsätts med tillverkningsarbete. Om bidrag lämnas med stöd av

text: 4 §

text: , kan det belopp som det sammanlagda bidraget inte får överstiga komma att minskas.

text: Förordning (1988:361).

text: ) om rekryteringsstöd,

text: bidrag enligt förordningen (

text: bidrag enligt förordningen (

text: ) om bidrag till utbildning i företag.

text: Förordning (1987:412).

text: I bidragsunderlaget får inte ingå lönekostnader för arbetstagare som har sagts upp eller permitterats. Inte heller får i bidragsunderlaget räknas in sådana belopp som företaget får samtidigt med tillfälligt sysselsättningsbidrag i form av

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 23 §§

text: förordningen (

text: ) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten gäller när denna förordning tillämpas.

text: Förordning (1987:412).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1987:412).

text: Innan bidrag beviljas med stöd av 4§, skall berörda centrala arbetstagarorganisationer ha beretts tillfälle att yttra sig.

text: 12 § har upphävts genom förordning (1987:412).

text: 13 § har upphävts genom förordning (1987:412).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1987:412).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1987:412).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1987:412).

text: 17 § har upphävts genom förordning (1987:412).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 31 a §§

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: om tjänstledighet utan särskilt beslut därom skall alltjämt tillämpas i fråga om tjänsteföreningar till följd av anställningsbeslut före den 1 januari 1985.

rpubl:andrar: ändr. 17, 18 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1981:562) med instruktion för mellankommunala skatterätten

rdfs:label: Justitiedepartementet F2

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: och

text: 18 §§

text: , tillämpas på mellankommunala skatterätten. Bestämmelserna i

text: och

text: 12 §§

text: verksstadgan

text: gäller dock endast i fråga om administrativa ärenden.

text: Med chefen förstås vid tillämpningen av

text: 5 § verksstadgan

text: den av rättens ordförande som regeringen förordnar att förestå rätten i administrativt hänseende och i övrigt chefen för rättens kansli.

text: Domstolsverket meddelar allmänna råd om tillämpningen av de bestämmelser i

text: verksstadgan

text: som gäller för mellankommunala skatterätten.

text: Förordning (1987:957).

text: Organisation m.m.

text: I lagen (

text: ) om allmänna förvaltningsdomstolar finns bestämmelser om mellankommunala skatterättens sammansättning.

text: Regeringen förordnar en av mellankommunala skatterättens ordförande att förestå rätten i administrativt hänseende.

text: Vid mellankommunala skatterätten finns ett kansli. Vid kansliet finns sekreterare och andra anställda i enlighet med vad som har beslutats av regeringen eller domstolsverket samt ytterligare personal om det behövs och medel finns tillgängliga.

text: En av sekreterarna är också chef för rättens kansli.

text: Målen fördelas på rotlar. Varje rotel innehas av en sekreterare.

text: Mellankommunala skatterätten beslutar om fördelningen av målen på rotlarna.

text: Handläggningen av målen m.m.

text: Rotelinnehavaren svarar för beredning och föredragning av de mål som har tilldelats roteln samt biträder i övrigt vid handläggningen av dessa.

text: Chefen för rättens kansli vakar över att målen bereds enligt de riktlinjer som mellankommunala skatterätten har beslutat.

text: Ordförandena deltar i beredningen av målen i den utsträckning som behövs.

text: Ett mål eller en fråga som har kommit upp i ett mål skall genast anmälas till chefen för rättens kansli, om målet eller frågan kräver skyndsamt avgörande och inte bör avgöras av en sekreterare.

text: Ett mål eller en fråga som har kommit upp i ett mål avgörs efter föredragning om nämndemän deltar i avgörandet.

text: Har målet eller frågan gåtts igenom i sin helhet vid en muntlig förhandling, får målet eller frågan avgöras utan föredragning.

text: Föredragning fullgörs av rotelinnehavaren eller någon annan föredragande. Ordförandena får dock själva föredra målen.

text: Ett mål skall avgöras så snart det kan ske. Ett mål eller en fråga som har kommit upp i ett mål skall handläggas med förtur, om målet eller frågan av någon särskild anledning bör avgöras skyndsamt. Vilka mål som är förtursmål bestäms i arbetsordningen.

text: En dom eller ett annat beslut skall meddelas så snart det kan ske och senast fyra veckor efter den dag då föredragningen avslutades. Om mellankommunala skatterätten avgör ett mål efter en muntlig förhandling skall avgörandet meddelas senast fyra veckor efter den dag då förhandlingen avslutades.

text: Kan domen eller beslutet inte meddelas inom fyra veckor med hänsyn till målets eller frågans beskaffenhet eller på grund av något annat särskilt skäl, får rätten bestämma att domen eller beslutet skall meddelas senast inom viss angiven tid. Denna får inte vara längre än vad som är oundgängligen nödvändigt.

text: Mellankommunala skatterätten får förordna sekreterare som har vunnit tillräcklig erfarenhet att på eget ansvar utföra sådana domargöromål som avses i

text: 18 § lagen (1971:289)

text: om allmänna förvaltningsdomstolar.

text: Mellankommunala skatterätten får förordna andra anställda som har vunnit tillräcklig erfarenhet att utföra sådana göromål som avses i

text: 20 § förordningen (1979:573)

text: med länsrättsinstruktion.

text: Tillkännagivande om muntliga förhandlingar

text: För varje dag då det hålls sammanträde för muntlig förhandling upprättas en förteckning över de mål som har satts ut till förhandling (

text: uppropslista

text: På uppropslistan anges för varje mål eller grupp av mål när förhandlingen beräknas börja.

text: Under sammanträdesdagen skall uppropslistan hållas tillgänglig på rättens kansli och vara anslagen på lämplig plats i anslutning till den lokal där förhandlingen äger rum. Uppropslistan skall vara tillgänglig för allmänheten på rättens kansli senast den helgfria dagen närmast före sammanträdesdagen.

text: Handläggningen av administrativa ärenden

text: Administrativa ärenden avgörs av mellankommunala skatterätten i plenum eller av den ordförande som avses i

text: 3 §

text: Plenum består av ordförandena, nämndemännen samt chefen för rättens kansli.

text: viktigare frågor om mellankommunala skatterättens organisation eller arbetsformer,

text: arbetsordningen,

text: yttranden i lagstiftningsfrågor,

text: förslag till domstolsverket angående anslagsframställning,

text: frågor som hänskjuts till plenum med stöd av

text: 16 § tredje stycket

text: I plenum avgörs ärenden som avser

text: Ärenden, som inte skall avgöras i plenum, avgörs av den ordförande som avses i

text: 3 §

text: Ordföranden får, enligt bestämmelser som meddelas i arbetsordningen, uppdra åt chefen för rättens kansli eller åt någon annan som är anställd vid rätten att i sitt ställe avgöra ärenden som inte är av sådant slag att de bör avgöras av ordföranden.

text: Ordföranden får hänskjuta ärenden till plenum.

text: Förordning (1984:965).

text: I ärenden som handläggs i plenum är mellankommunala skatterätten beslutför när minst hälften av de ledamöter som skall delta är närvarande.

text: Förordning (1986:1098).

text: Administrativa ärenden avgörs efter föredragning, om inte mellankommunala skatterätten bestämmer annat. Föredragningen fullgörs av den som rätten utser.

text: Förordning (1986:1098).

text: Mellankommunala skatterättens beslut i frågor om tillsättning av tjänster eller vikariat som sekreterare får överklagas hos regeringen.

text: Rättens beslut i andra administrativa ärenden får överklagas hos domstolsverket, om inte annat är särskilt föreskrivet.

text: Förordning (1987:957).

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: I lagen (

text: ) om allmänna förvaltningsdomstolar finns bestämmelser om hur ordförande och nämndemän i mellankommunala skatterätten skall utses.

text: Ordförande och nämndemän utses för högst tre år.

text: Tjänsten som sekreterare och chef för rättens kansli tillsätts av regeringen efter anmälan av mellankommunala skatterätten.

text: Övriga sekreterare förordnas av mellankommunala skatterätten. Sådant förordnande får meddelas den som är kammarrättsassessor eller den som är kammarrättsfiskal och har tjänstgjort under ett år som lagman, rådman eller fiskal i länsrätt.

text: Tjänster som sekreterare behöver inte kungöras lediga. I fråga om sådana tjänster skall inte heller

text: 13 § anställningsförordningen (1965:601)

text: tillämpas.

text: Förordnanden på arvodestjänster meddelas av mellankommunala skatterätten.

text: Övriga tjänster tillsätts av domstolsverket efter förslag av mellankommunala skatterätten.

text: Kungörelser och tillkännagivanden enligt

text: 13 §§

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: anslås på rättens anslagstavla. I fråga om beslut som avses i

text: 42 § anställningsförordningen

text: räknas tiden för överklagande från dagen då sådant anslag skedde. Ansökningshandlingarna ges in till rätten.

text: Domstolsverket får lämna över till rätten att tillsätta sådana tjänster som avses i

text: första stycket

text: Förordning (1987:957).

beteckning: 25 a §

ordinal: a

text: I stället för vad som föreskrivs i

text: 29 § andra stycket

text: och -- i fråga om vikariat utanför domstolsväsendet --

text: 31 a § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: får förening av tjänster och vikariat ske endast efter särskilt beslut om tjänstledighet.

text: Regeringen beslutar om ledighet i fall som avses i a) samt i

text: 3 § tjänstledighetsförordningen (1984:111)

text: , såvida inte ledigheten skall vara högst ett år och syftar till att pröva annan anställning.

text: Förordning (1984:965).

text: För sekreterare skall följande gälla.

text: Mellankommunala skatterätten beslutar om semester, ledighet för sjukdom och obligatorisk militärtjänstgöring, ledighet med föräldrapenning för barns födelse eller, under högst 30 dagar varje kalenderår, annan ledighet.

text: Förordning (1984:965).

text: Om inte regeringen eller mellankommunala skatterätten skall besluta om ledighet enligt 25 a eller

text: 26 §

text: beslutar domstolsverket om ledigheten. Domstolsverket får lämna över till rätten att besluta i sådana fall.

text: Förordning (1987:957).

text: Domstolsverket beslutar om partiell tjänstebefrielse enligt kungörelsen (1965:915) om inrättande av vissa statligt reglerade tjänster m.m. efter framställning från mellankommunala skatterätten.

text: Beträffande tjänst eller vikariat som regeringen tillsätter prövar domstolsverket sådana frågor om anställnings upphörande som avses i

text: 7 kap.

text: eller

text: 12 §

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning.

text: Förordning (1987:957).

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 4 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning gäller även i fråga om sekreterare.

text: Frågor som avses i

text: 15 kap. 3 §

text: lagen om offentlig anställning prövas av domstolsverket.

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas i fråga om tjänsten som sekreterare och chef för rättens kansli av tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet.