text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985.

text: Bestämmelsen i

text: 31 §

text: tillämpas första gången vid ansökan som framställs år 1986. Ansökan år 1985 skall göras senast den 15 augusti 1985.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om stöd till utbildning som har beslutats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 1, 34, 35, 37, 38 §§, rubr. närmast före 34 §

text: Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla för stöd som beviljats före ikraftträdandet. Dock skall

text: 19 § förordningen (1988:764)

text: om statligt stöd till näringslivet gälla även för sådant stöd.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Ansökan om katalogdatorstöd för driftskostnader för tiden den 1 juli 1992--den 30 juni 1993 skall lämnas in senast den 1 september 1992.

rpubl:andrar: upph. 26, 27, 29 §§; nuvarande 39, 40 §§ betecknas 45, 46 §§; rubr. närmast före 26, 39, 40 §§ sätts närmast före 28, 45, 46 §§; ändr. 1, 3, 5, 6, 28, 30, 32 §§; nya 39, 40, 41, 42, 43, 44 §§, rubr. närmast före 39 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997.

text: Ansökan om sortimentsstöd och katalogdatorstöd för driftskostnader för tiden den 1 januari 1997-den 31 december 1997 skall lämnas in senast den 1 mars 1997.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999.

text: Ansökan om katalogdatorstöd för driftskostnader för tiden den 1 januari-den 31 december 1999 skall göras senast den 30 april 1999.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2002.

text: För beräkning av ränta som avser tid före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 16 §

dcterms:identifier: SFS 1985:525 i lydelse enligt SFS 2002:1092

dcterms:title: Förordning (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Inledande föreskrifter

text: Sortimentsstöd kan lämnas till fysisk eller juridisk person som driver bokhandel i Sverige enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: Förordning (2002:1092).

text: Frågor om stöd enligt denna förordning prövas av Statens kulturråd.

text: Förordning (2002:1092).

text: Kreditstöd

text: 7 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: 10 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: Avskrivningslån och investeringslån

text: Ett avskrivningslån är amorterings- och räntefritt. Det skall skrivas av med en femtedel efter varje år som har förflutit sedan lånet betalades ut.

text: 12 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: 13 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: 14 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: 15 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: På ett investeringslån utgår ränta från dagen för utbetalningen efter en räntesats som med två procentenheter överstiger den vid varje tidpunkt gällande referensräntan enligt

text: 9 § räntelagen (1975:635)

text: Om särskilda skäl föreligger, får räntefrihet beviljas för högst tre år.

text: Har kapital- eller räntebelopp, som har förfallit till betalning inte erlagts inom 14 dagar efter förfallodagen, utgår på lånet en procentenhet högre ränta från förfallodagen till dess det förfallna beloppet till fullo har erlagts.

text: Förordning (2002:360).

text: Investeringslån skall betalas tillbaka genom avbetalningar fyra gånger om året. Återbetalningstiden får vara högst tio år från dagen för utbetalningen.

text: Om särskilda skäl föreligger, får låntagaren medges längre återbetalningstid, högst 20 år, och anstånd med avbetalning under högst så lång tid att det sammanlagda anståndet under lånets löptid uppgår till fem år.

text: Kammarkollegiet skall fastställa avbetalningsplanen.

text: Förordning (2002:1092).

text: 18 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: 19 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: 20 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: sökanden,

text: storleken av lånesumman,

text: det ändamål för vilket lånet skall användas,

text: den förväntade lönsamheten i verksamheten,

text: den säkerhet som sökanden kan ställa och

text: de omständigheter i övrigt vilka sökanden önskar åberopa.

text: Ansökan skall innehålla uppgift om

text: 21 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 22 § Har upphävts genom förordning (1988:775).

text: Avskrivningslån och investeringslån betalas ut när den investering för vilket stödet har beviljats är slutförd samt låntagaren har lämnat skuldförbindelse, föreskriven säkerhet och, om säkerheten utgörs av inteckning eller panträtt i fastighet eller tomträtt, gravationsbevis och bevis om brandförsäkring av den pantförskrivna egendomen. Om ett lån eller en del av ett lån inte har lyfts inom sex månader från den dag då det först har kunnat ske, kan Kammarkollegiet förklara att låntagaren har förlorat rätten till innestående del av lånet.

text: Förordning (2002:1092).

text: Tillsyn m. m.

text: Kammarkollegiet skall se till att avskrivningslån och investeringslån utnyttjas för avsett ändamål och i överensstämmelse med föreskrivna villkor. Kammarkollegiet skall vidare besluta om uppsägning av lån enligt denna förordning.

text: Förordning (2002:1092).

text: Kammarkollegiet skall verkställa beslut om uppsägning av lån enligt denna förordning och vid domstol eller annan myndighet bevaka statens rätt i mål eller ärende om återbetalning av avskrivningslån och investeringslån.

text: Förordning (2002:1092).

text: 26 § Har upphävts genom förordning (1992:769).

text: 27 § Har upphävts genom förordning (1992:769).

text: Sortimentsstöd

text: Bokhandeln skall under en tolvmånadersperiod närmast före ansökan ha köpt in allmänlitteratur för lägst 100 000 och högst 900 000 kr.

text: Bokhandeln skall köpa lägst 400 titlar av sådan litteratur som ingår i bokhandelns nyhetsabonnemang eller det högre antal som Statens kulturråd, med hänsyn till bokhandelns inköpssumma, bestämmer. Inköpen skall göras mellan den 1 januari och den 31 december året efter det att ansökan gjorts.

text: Förordning (2002:1092).

text: Sortimentsstöd kan lämnas för en bokhandel om följande förutsättningar är uppfyllda:

text: 29 § Har upphävts genom förordning (1992:769).

text: Statens kulturråd skall vid fördelningen av tillgängliga medel ta hänsyn till bokhandelns inköpssumma och antalet titlar bokhandeln köper in. Högre sortimentsstöd skall lämnas till den bokhandel som har större inköp. Vid fastställande av storleken på sortimentsstödet skall även beaktas värdet på det gratisabonnemang som de icke stödberättigade bokhandlarna får från förlagen.

text: Förordning (2002:1092).

text: Ansökan om sortimentsstöd skall göras hos Statens kulturråd vid den tidpunkt som rådet bestämmer.

text: Förordning (2002:1092).

text: Om det finns särskilda skäl, får sortimentsstöd lämnas även om inte villkoren i 28 eller

text: 31 §

text: är uppfyllda.

text: Sortimentsstöd betalas ut i efterskott. Hälften av stödbeloppet betalas ut tidigast den 30 juni och resterande hälft tidigast den 31 december. Utbetalning vid första tillfället får endast ske om bokhandeln är ansluten till nyhetsabonnemanget. Utbetalning vid det senare tillfället får endast ske om bokhandeln köpt det antal titlar som Statens kulturråd har bestämt.

text: Förordning (2002:1092).

text: 34 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 35 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 36 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 37 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 38 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 39 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 40 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 41 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 42 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 43 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: 44 § Har upphävts genom förordning (2002:1092).

text: Överklagande

text: Beslut av Statens kulturråd enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (2002:1092).

text: Särskilda bestämmelser

text: I fråga om avskrivningslån och investeringslån enligt denna förordning gäller i övrigt föreskrifterna om lån och bidrag i förordningen (

text: ) om statligt stöd till näringslivet.

text: Förordning (2002:1092).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985, då förordningen (

text: ) om statsbidrag till folkbibliotek skall upphöra att gälla.

type: stycke

text: Folkbibliotek som enligt äldre föreskrifter har godkänts som länsbibliotek eller lånecentral skall anses vara godkänt enligt de nya föreskrifterna.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1985:528) om statsbidrag till folkbibliotek

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande föreskrifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: lokala folkbibliotek,

type: punkt

text: länsbibliotek,

text: lånecentraler,

text: utveckling av folkbiblioteksverksamheten.

text: En kommun kan enligt föreskrifter i denna förordning beviljas statsbidrag till kostnader för

text: Med länsbibliotek respektive lånecentral avses sådant folkbibliotek som regeringen har godkänt som länsbibliotek respektive lånecentral.

text: Med kommun jämställs kommunalförbund.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: bidra till att höja biblioteksstandarden i kommuner med låg biblioteksstandard,

text: bidra till att tillgodose särskilda gruppers behov av folkbiblioteksservice,

text: stimulera experiment med och utveckling av nya former av folkbiblioteksverksamhet.

text: Ändamålet med statsbidragen är att

text: Statsbidrag till kostnader för lokala folkbibliotek

beteckning: 3 §

text: Statsbidrag till kostnader för lokalt folkbibliotek kan lämnas i form av lokalt utvecklingsbidrag till en kommun vars lokala folkbiblioteksverksamhet väsentligt understiger den genomsnittliga nivån i landet.

text: Särskilt statsbidrag till kostnader för lokalt folkbibliotek kan lämnas för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk.

text: Statsbidrag kan även lämnas till kostnader för lokalt folkbibliotek för etablering av arbetsplatsbibliotek.

text: Lokalt utvecklingsbidrag

beteckning: 4 §

text: Som villkor för lokalt utvecklingsbidrag gäller att kommunen är beredd att långsiktigt sträva efter att stärka den lokala folkbiblioteksverksamheten.

beteckning: 5 §

text: Lokalt utvecklingsbidrag till en kommun kan utgå längst under fem år och till ett sammanlagt belopp av högst två miljoner kronor.

text: Bidrag till arbetsplatsbibliotek

beteckning: 6 §

text: Statsbidrag till en kommun för att etablera arbetsplatsbibliotek får beviljas endast en gång. Det får dock fördelas på högst tre år.

text: Statsbidrag till kostnader för länsbibliotek

beteckning: 7 §

text: Bidragsunderlaget för statsbidrag till kostnader för länsbibliotek är grundbelopp.

text: Särskilt statsbidrag till kostnader för länsbibliotek kan lämnas för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk.

text: Statsbidrag kan även lämnas till kostnader för länsbibliotek för inköp av talböcker.

text: Grundbelopp

beteckning: 8 §

text: Bidragsunderlaget för statsbidrag till kostnader för länsbiblioteken utgör 217 grundbelopp för år. Grundbeloppens storlek fastställs årligen av regeringen. För verksamheten vid varje länsbibliotek beräknas lägst fem grundbelopp. Statsbidrag utgår med 55 procent av grundbeloppen.

text: Förordning (1986:279).

text: Bidrag till inköp av talböcker

beteckning: 9 §

text: Statsbidrag lämnas under en period om fem år från och med den 1 juli 1985 för länsbibliotekens inköp av talböcker.

text: En kommun kan beviljas statsbidrag endast en gång. Som villkor gäller att en för länet gemensam plan för talboksförsörjningen redovisas.

text: Statsbidrag till kostnader för lånecentral utgår med belopp som regeringen bestämmer.

text: Särskilt statsbidrag till kostnader för lånecentral kan lämnas för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk.

text: Statsbidrag till kostnader för utveckling av folkbiblioteksverksamheten

text: En kommun kan beviljas statsbidrag i form av projektbidrag för att utveckla nya former av folkbiblioteksverksamhet.

text: former för det läsfrämjande och uppsökande arbetet,

text: metoder för att ta till vara utvecklingen inom informationsteknologin.

text: Detta utvecklingsarbete skall i första hand syfta till att finna

text: Projektbidrag

text: Projektbidrag skall i första hand beviljas till en kommun som är beredd att medverka i en av statens kulturråd utarbetad plan för utvecklingsarbetet.

text: Särskilda bestämmelser

text: Fråga om statsbidrag för inköp av talböcker prövas av talboks- och punktskriftsbiblioteket. Övriga frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av statens kulturråd.

text: Huvuddelen av statsbidraget för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk skall fördelas till länsbibliotek och lånecentraler. Innan beslut fattas skall kulturrådet samråda med statens invandrarverk i frågor som rör fördelningen av tillgängliga medel på bibliotek och språk.

text: Som villkor för statsbidraget för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk får föreskrivas att litteratur som har inköpts för bidraget skall i samråd med statens kulturråd erbjudas annat bibliotek eller annan lånecentral, om invandrarnas antal och nationalitet inom kommunen eller länet undergår betydande förändring.

text: Om verksamheten som länsbibliotek eller lånecentral nedläggs, beslutar statens kulturråd i vad mån litteratur och annat material, för vilka statsbidrag har utgått, skall föras över till annat bibliotek.

text: Statens kulturråd skall fortlöpande underrätta regeringen om inriktningen av utvecklingsarbetet.

text: Beslut av statens kulturråd och av talboks- och punktskriftsbiblioteket enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av statens kulturråd. I fråga om talböcker meddelas föreskrifterna dock av talboks- och punktskriftsbiblioteket.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 mars 1985.

text: Genom förordningen upphävs Kungl. Maj:ts beslut den 15 januari 1960 om pensioneringsperioder m. m. såvitt gäller de tjänster som avses i bilaga 2 till SPR och regeringens beslut den 9 februari 1984 om pensioneringsperioder för vissa anställningar hos stiftelsen Gällöfsta kurscentrum och Handikappinstitutet.

text: Den som genom denna förordning fått en ändrad pensioneringsperiod eller pensionsålder kan få behålla den tidigare gällande pensioneringsperioden eller pensionsåldern så länge han eller hon utan avbrott är underkastad SPR i en anställning med i huvudsak oförändrade arbetsuppgifter om

type: lista

text: det återstår högst fyra år från den 1 mars 1985 till den tidigare gällande pensioneringsperiodens nedre gräns eller pensionsåldern,

text: Görs en sådan anmälan skall också den tidigare gällande tjänsteåldern tillämpas.

text: Arbetstagare som berörs av denna förordning skall underrättas om innehållet av den huvudman hos vilken arbetstagaren är anställd.

text: anmälan om detta kommit in till statens löne- och pensionsverk senast den 30 juni 1985.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988.

text: statens pensionslöneförordning (1959:286),

text: statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287),

text: kungörelsen (1959:419) med övergångsbestämmelser till statens allmänna tjänstepensionsreglemente m.m.,

text: förordningen (

text: ) med tilläggsbestämmelser till statens allmänna tjänstepensionsreglemente,

text: Kungl. Maj:ts brev den 15 januari 1960, om pensioneringsperioder m.m.,

text: förordningen (

text: ) om tillämpning av statens allmänna tjänstepensionsreglemente (

text: ) m.m. på tjänst som omfattas av statligt pensionsavtal,

text: förordningen (

text: ) om beaktande av vissa anställningstider vid tillämpning av statens allmänna tjänstepensionsreglemente (

text: ), m.m.,

text: förordningen (SAV Cirk A: 63 1977) om pensionsgrundande lönetillägg och kompletterande delpension för vissa arbetstagare med pensionsrätt enligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente (

text: regeringens beslut den 26 juli 1984 angående pensioneringsperioder och pensionsåldrar för anställningar i vilka personlig pensionsrätt enligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente (SPR) kan förekomma,

text: förordningen (

text: Genom förordningen upphävs

text: De upphävda författningarna gäller fortfarande i fråga om rätt till pensionsförmån som uppkommit före utgången av december 1987. Detsamma gäller i fråga om rätt till familjepensionsförmån efter den som har en sådan rätt.

dcterms:title: Förordning (1985:53) om pensioneringsperioder m.m. för anställningar som omfattas av statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287)

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: I denna förordning finns föreskrifter om pensioneringsperiod, pensionsålder och tjänsteålder för de anställningar som omfattas av statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287 -- SPR) och som är förtecknade i bilaga 2 till reglementet.

text: I en bilaga till denna förordning finns en förteckning över vissa icke-statliga anställningar m.fl. och de pensioneringsperioder eller pensionsåldrar som skall tillämpas för dessa.

text: Pensioneringsperiod eller pensionsålder

text: Om en anställning inte finns upptagen i den i

text: 1 § andra stycket

text: nämnda förteckningen skall statens löne- och pensionsverk tillämpa den pensioneringsperiod eller pensionsålder som enligt allmänt pensionsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän eller enligt regeringens beslut gäller för jämförlig anställning.

text: Finns det inte någon jämförlig anställning skall frågan om pensioneringsperiod eller pensionsålder underställas regeringen för prövning. I avvaktan på regeringens beslut tillämpas pensioneringsperiod III för anställningen.

text: Framgår det av tjänstebenämningen att det är fråga om arbetsuppgifter från två eller flera anställningar med olika pensioneringsperioder eller pensionsåldrar skall den pensioneringsperiod eller pensionsålder tillämpas som gäller för den anställning där de huvudsakliga arbetsuppgifterna normalt ingår.

text: Pensioneringsperiodens gränser för arbetstagare vid teater- och musikinstitutioner m.fl.

text: För lärare vid utlandsskolor och arbetstagare vid institutioner som avses i punkt VIII med undantag för arbetstagare vid institutet för rikskonserter infaller pensioneringsperiodens nedre respektive övre gräns vid utgången av ett verksamhetsår (

kind: term

text: redovisningsår

text: Pensionsålderns inträde för arbetstagare på reservstat

text: För arbetstagare på reservstat inträder pensionsåldern

text: vid utgången av mars månad om arbetstagaren är född under tiden den 1 oktober--den 31 mars,

text: vid utgången av september månad i annat fall.

text: Tjänsteåldern för hel pension

text: Det minsta antal tjänsteår (

text: tjänsteåldern

text: ) som behövs för hel pension utgör

text: 25 tjänsteår för

text: tjänst på reservstat om innehavaren har rätt att avgå från tjänsten med ålderspension vid 50 års ålder,

text: överläkare vid riksförsäkringsverkets sjukhus i Nynäshamn och Tranås kuranstalt,

text: balettchef,

text: balettmästare,

text: chef för Stockholms konserthusstiftelse,

text: chef för stiftelsen Malmö konserthus,

text: teaterchef.

text: 24 tjänsteår för

text: dockspelare,

text: regissör,

text: skådespelare.

text: 22 tjänsteår för

text: korist,

text: manlig sångsolist.

text: 20 tjänsteår för

text: dansare,

text: kvinnlig sångsolist.

text: Framgår det av tjänstebenämningen att det är fråga om arbetsuppgifter från två eller flera anställningar med olika tjänsteåldrar skall den tjänsteålder tillämpas som gäller för den anställning där de huvudsakliga arbetsuppgifterna normalt ingår.

text: Bilaga

cells: Pensioneringsperiod resp. pensionsålder, år

type: rad

cells: Hovdam, hovfurir, hovjägare, husgerådsmästare, kammarmästare, slottsväbel, snickarmästare, tapetserarmästare, trädgårdsmästare, trädgårdsmästare förste, verkmästare, åldfru

cells: Bilförare förste, drifttekniker, fatbursföreståndare, förman, hantverksförman, kammarjungfru, kammarvaktmästare, kammarvaktmästare förste, kyrkovaktmästare, parkförman, slottsförman, slottshantverkare, slottsuppsyningsman, slottsvaktmästare, slottsvaktmästare förste, taffeltäckare, tapetserare, trädgårdsförman

cells: Beridare, bilförare, jockey, kavaljerskusk, parkarbetare, parkbiträde, strykerska, trädgårdsbiträde

cells: II. Utrikesförvaltningen, kriminalvården m. m.

cells: Arbetstagare vid Nordiska rådets presidiesekretariat

cells: Expeditionsassistent i högre lönegrad än F 5

cells: Expeditionsassistent i högst lönegrad F 5

cells: Resesekreterare för den andliga vården vid kriminalvårdsanstalt

cells: Officer på reservstat med placering i försvarets intendentkårer

cells: Annan officer på reservstat i högre lönegrad än Rs 13

cells: Annan officer på reservstat i högst lönegrad Rs 13

cells: Arbetstagare hos Centralförbundet för befälsutbildning:

cells: Avdelningschef, generalsekreterare, informationschef, intendent, kursgårdsföreståndare i högre lönegrad än F 5

cells: Kursgårdsföreståndare i högst lönegrad F 5, utbildningschef

cells: Arbetstagare hos stiftelsen Gällöfsta kurscentrum:

cells: IV. Socialvården samt hälso- och sjukvården

cells: Expeditionsvakt, fastighetsskötare, telefonist, verkmästare i högst lönegrad F 5

cells: Arbetstagare vid riksförsäkringsverkets sjukhus i Nynäshamn eller Tranås kuranstalt:

cells: Arbetsledare och expeditionsföreståndare i högre lönegrad än lönegraden 13 på den kommunala löneplanen K, tvättföreståndare, tvättföreståndare biträdande

cells: Arbetsledare och expeditionsföreståndare i högst lönegrad 13 på den kommunala löneplanen K, sådan avdelningsföreståndare eller föreståndare som är legitimerad sjuksköterska

cells: Bagare/bagerska, kallskänka, kock, kock förste, kokerska första

cells: V. Undervisningsväsendet, forskningsinstituitioner m.m.

cells: Lärare med tjänst som svarar mot tjänst som lärare 2 och lärare 16 vid grundskola i Sverige

cells: Lärare med tjänst som svarar mot tjänst som lärare 1 vid grundskola i Sverige

cells: Arbetstagare vid Bergsskolan i Filipstad och textilinstitutet i Borås:

cells: Förskollärare med specialutbildning, husmor

cells: Arbetstagare vid Drottningholms teatermuseum:

cells: Arbetstagare som är präst i svenska kyrkan

cells: Arbetstagare vid Svenska jägareförbundet:

cells: Jaktvårdsassistent, länsjaktvårdare, länsjaktvårdskonsulent, riksjaktvårdskonsulent, viltforskare, viltforskningsassistent, yrkeslärare samt viltvårdare och viltvårdsassistent i högre lönegrad än F 2

cells: Husmor, laboratorieassistent samt viltvårdare och viltvårdsassistent i högst lönegrad F 2

cells: Dirigent, annan kapellmästare eller musiker än vid hovkapellet, repetitör, kvinnlig arbetstagare för vilken kollektivavtal för teaterteknisk personal gäller, annan kvinnlig tjänsteman med pensionslön enligt högst lönegrad F 1 för vilken riksavtalet för teateranställda gäller

cells: Balettchef, balettmästare, chef för Stockholms konserthusstiftelse, chef för stiftelsen Malmö konserthus, danspedagog, verkställande direktör för institutet för rikskonserter, hovkapellist, kapellmästare vid hovkapellet, koreograf, koreolog, kormästare, teaterchef

text: Förteckning över pensioneringsperioder och pensionsåldrar för vissa anställningar som avses i bilaga 2 till SPR


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986. Bestämmelserna i

text: och

text: 3 §§

text: i deras äldre lydelse tillämpas i fråga om skatteutjämningsavgift för år 1986.

rpubl:andrar: ändr.

rpubl:andrar: ändr. 7, 9 §§

dcterms:identifier: SFS 1985:533 i lydelse enligt SFS 1986:1342

dcterms:title: Lag (1985:533) om skatteutjämningsavgift

text: Landstingskommun och kommun skall under åren 1986 och 1987 erlägga avgift (

text: skatteutjämningsavgift

text: ) enligt denna lag.

text: Lag (1986:495).

text: Avgiftsunderlaget utgörs av det antal skattekronor som enligt taxeringsnämndens beslut vid taxeringen till kommunal inkomstskatt närmast föregående år påförts skattskyldiga som avses i

text: 10 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt, justerat enligt

text: 1 c § lagen (1982:221)

text: med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m., samt det antal skattekronor som tillskjuts för året enligt lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag.

text: Lag (1986:495).

text: Avgiften utgör för landstingskommun 24 öre per skattekrona.

text: Lag (1986:495).

text: Avgiften utgör för kommun

text: 37 öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar 135 procent av medelskattekraften,

text: 5 kronor och 37 öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad som motsvarar 135 men inte överstiger vad som motsvarar 140 procent av medelskattekraften,

text: 6 kronor och 37 öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad som motsvarar 140 men inte överstiger vad som motsvarar 150 procent av medelskattekraften,

text: 8 kronor och 37 öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad som motsvarar 150 procent av medelskattekraften.

text: Avgiften är dock endast 37 öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar den tillförsäkrade skattekraften enligt lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag.

text: Lag (1986:495).

text: Med

text: medelskattekraften

text: förstås den enligt

text: 12 § lagen (1979:362)

text: om skatteutjämningsbidrag fastställda medelskattekraften att användas vid beräkning av skatteutjämningsbidrag för året.

text: Lag (1986:495).

text: Ändras rikets indelning i landstingskommuner eller kommuner, beräknas skatteutjämningsavgift på grundval av den indelning som gäller vid ingången av året.

text: Lag (1986:495).

text: Länsskattemyndigheten fastställer skatteutjämningsavgift och tillställer senast den 25 januari landstingskommun och kommun uppgift om avgiftens belopp för året.

text: Till ledning för landstingskommuns och kommuns budgetarbete skall länsskattemyndigheten senast den 10 september lämna landstingskommun och kommun uppgift om uppskattad skatteutjämningsavgift för nästa år.

text: Lag (1986:1342).

text: Skatteutjämningsavgiften skall betalas med en tolftedel varje månad under året genom avräkning med lika belopp vid varje utbetalning av landstingsskatt och kommunalskatt enligt

text: 4 § lagen (1965:269)

text: med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Är avgiften inte uträknad vid avräkningstillfällena i månaderna januari och februari, får avräkning ske med ett uppskattat belopp. Om något av de belopp som avräknas i månaderna januari och februari inte motsvarar en tolftedel av landstingskommunens eller kommunens avgift, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om det belopp som avräknas i mars månad.

text: Lag (1986:495).

text: Länsskattemyndighetens beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Lag (1986:1342).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om skatteutjämningsavgift. Den upphävda förordningen tillämpas dock alltjämt i fråga om skatteutjämningsavgift för åren 1986 och 1987.

dcterms:title: Förordning (1985:535) om skatteutjämningsavgift

text: Riksskatteverket skall meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av lagen (

text: ) om skatteutjämningsavgift.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985.

text: ) med särskilda bestämmelser för vissa tjänstemän inom universitets- och skolväsendet.

text: För den som innnehar en ordinarie lärartjänst som tillsatts med konstitutorial eller med sådant förordnande på vilket äldre bestämmelser om konstitutorial skall tillämpas gäller

text: 14 §

text: i den upphävda förordningen. Frågor om förflyttning prövas dock av regeringen.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986.

text: För den som den 30 juni 1986 innehar en ordinarie tjänst som särskolchef och som efter utgången av denna tidpunkt kvarstår på tjänsten och utövar den gäller den upphävda

text: 5 §

text: så länge tjänsten utövas.

rpubl:andrar: upph. 5 §; ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 4, 6 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph. 3, 4 §§, rubr. närmast före 3 §; ändr. 1, 6 §§; omtryck

dcterms:title: Förordning (1985:537) med särskilda bestämmelser för skolledare, biträdande skolledare och lärare inom skolväsendet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: grundskolan

text: sameskolan

text: specialskolan

text: särskolan

text: gymnasieskolan

text: skolväsendet i kommun

text: statens skolor för vuxna

text: vuxenutbildningen (grundvux, komvux och särvux)

text: privatskola som avses i

text: privatskolförordningen (1967:270)

text: riksinternatskola.

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om skyldighet att utöva annan tjänst samt vikariat för skolledare, biträdande skolledare och lärare med statligt reglerade tjänster vid

text: Föreståndare och biträdande föreståndare vid elevhem som är knutet till en skola inom det obligatoriska skolväsendet jämställs med lärare.

text: Föreskrifterna i denna förordning gäller utan hinder av

text: 18 § anställningsförordningen (1965:601)

text: Föreskrifter om förening av tjänster finns i kollektivavtal om tjänstetyper och tjänsteförening.

text: I förordningen (

text: ) om ändring i

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: finns övergångsbestämmelser som berör innehavare av lärartjänster som tillsatts med konstitutorial eller med förordnande som jämställts med konstitutorial. */k/

text: Förordning (1988:1051).

text: Med

text: statligt reglerade tjänster

text: avses i denna förordning tjänster för vilka avlöningsförmånerna fastställs under medverkan av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: 3 § har upphävts genom förordning (1988:1051).

type: upphavd

text: 4 § har upphävts genom förordning (1988:1051).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1986:543).

text: Skyldighet att utöva annan tjänst

text: En innehavare av en statligt reglerad lönetjänst, som är inrättad hos en kommun, landstingskommun eller inrättning och som tillhör skolväsendet under skolöverstyrelsens inseende, är skyldig att med frånträdande av utövningen av tjänsten utöva en annan sådan tjänst hos huvudmannen. En deltidsanställd arbetstagare är inte skyldig att fullgöra tjänstgöring av större omfattning än som åligger honom i hans egen tjänst.

text: Vad som sägs i

text: första stycket

text: gäller även den som innehar en arvodestjänst som studierektor vid vuxenutbildningen.

text: En arbetstagare är dock inte skyldig att under längre tid än sammanlagt tre månader av samma kalenderår utöva en högre tjänst.

text: Frågor om skyldighet som avses i denna paragraf för innehavare av tjänster som rektor eller studierektor prövas av skolöverstyrelsen. */k/

text: Förordning (1988:1051).

text: Vikariat

text: Skolöverstyrelsen bestämmer i vilken omfattning förordnande på vikariat får meddelas i fråga om tjänster som lärare.


dcterms:title: Förordning (1985:548) om statsbidrag till studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan budgetåret 1985/86

text: För budgetåret 1985/86 har kommunerna rätt att få statsbidrag för studie- och yrkesorientering (

text: syo

text: ) i gymnasieskolan enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: Med

text: kommun

text: avses i förordningen även landstingskommun och kommunalförbund.

text: Statsbidrag lämnas med 168 kronor per elev i kommunens gymnasieskola den 15 september 1985. Elever i högre specialkurser och gymnasial lärlingsutbildning medräknas dock inte.

text: I statsbidraget ingår bidrag till kostnader för sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift och tilläggspensionsavgift enligt lagen (

text: ) om socialavgifter.

text: Som villkor för statsbidrag gäller att kommunen för syo i gymnasieskolan gör insatser som i förhållande till antalet elever når åtminstone samma nivå som den statsbidragstäckta verksamheten budgetåret 1981/82.

text: Statsbidrag rekvireras hos skolöverstyrelsen.

text: Kommunerna får för varje kvartal rekvirera bidrag med 42 kronor per bidragsgrundande elev.

text: Skolöverstyrelsen beslutar om bidrag och betalar ut detta snarast. Utbetalning får dock ske tidigast i oktober för kvartalet juli-- september, i januari för kvartalet oktober--december, i april för kvartalet januari--mars och i juli för kvartalet april--juni.

text: Statsbidrag som lämnas till landstingskommuner och till kommunalförbund i vilka en landstingskommun ingår och som grundas på antalet elever i utbildning inom vårdområdet skall minskas med 20 procent enligt föreskrifterna i förordningen (

text: ) om minskning av vissa statsbidrag till kommunal utbildning.

text: Statsbidrag i övrigt skall minskas med två procent enligt föreskrifterna i nämnda förordning.

text: Skolöverstyrelsen meddelar de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985. Förordningen tillämpas dock för tid från och med den 1 februari 1985.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1988. Bestämmelserna i

text: 1 §

text: i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1988.

rpubl:andrar: ändr. 1, 10 §§

text: Statsbidrag får dock till och med utgången av år 1991 lämnas till sådana åtgärder enligt förordningarna som före den 1 januari 1991 vidtagits på grund av

text: 6 §

text: avtalet den 10 november 1989 om trygghetsfrågor (SAV 1989 Skol 24) och avtalet den 30 mars 1990 om vissa övergångsregler till trygghetsavtalet (SAV 1990 Skol 12).

text: Vad som i förordningarna eller i bestämmelser som avses i förordningarna föreskrivs om skolöverstyrelsen och länsskolnämnden skall i stället avse den utredare som har till uppgift att slutföra avvecklingen av dessa myndigheter.

dcterms:title: Förordning (1985:554) om statsbidrag till kostnader för vissa trygghetsåtgärder för rektorer, studierektorer och lärare vid vissa privatskolor, riksinternatskolor och statsunderstödda folkhögskolor

text: Inledande bestämmelser

text: Huvudmännen för privatskolor som avses i

text: privatskolförordningen (1967:270)

text: , riksinternatskolor och statsunderstödda folkhögskolor har enligt föreskrifterna i denna förordning rätt att få statsbidrag till sina kostnader för vissa åtgärder enligt

text: a. trygghetsavtalet den 9 januari 1985 för lärare vid privatskolor och riksinternatskolor (TrA-PR) och trygghetsavtalet samma dag för lärare vid statsunderstödda folkhögskolor (TrA-Fh),

text: b. avtalet den 23 mars 1987 om avgångsförmåner (AGF).

text: Förordning (1988:159).

text: I denna förordning avses med redovisningsår tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår.

text: Statsbidrag till kostnader för vissa åtgärder enligt TrA-PR, TrA-Fh och AGF

text: Bidrag lämnas till följande kostnader för åtgärder enligt TrA-PR för rektorer, studierektorer och lärare på vilka TrA-PR är tillämpligt, nämligen

text: a. ersättning vid flyttning, m. m. enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 13 §§

text: b. särskild inkomsttrygghet enligt

text: 5 kap. 14 § andra stycket

text: och

text: c. löneutfyllnad enligt

text: 5 kap. 15 §

text: Bidrag lämnas till följande kostnader för åtgärder enligt TrA-Fh för rektorer och lärare på vilka TrA-Fh är tillämpligt, nämligen

text: 5 kap.

text: och

text: 13 §§

text: b. särskild inkomsttrygghet enligt

text: 5 kap. 14 § andra stycket

text: och

text: c. löneutfyllnad enligt

text: 5 kap. 15 §

text: Bidrag lämnas till kostnader för avgångsbidrag enligt AGF för rektorer, studierektorer och lärare på vilka AGF är tillämpligt.

text: Bidrag som avses i

text: 5 §§

text: lämnas till de styrkta kostnaderna.

text: Rekvisition och utbetalning

text: Bidrag som avses i

text: 5 §§

text: rekvireras för varje redovisningsår hos skolöverstyrelsen. Rekvisitionen skall ges in till skolöverstyrelsen senast den 31 augusti efter redovisningsårets utgång.

text: Om det finns särskilda skäl, får skolöverstyrelsen pröva en rekvisition som inte har kommit in inom föreskriven tid.

text: Till rekvisitionen skall fogas bestyrkt kopia av trygghetsnämndens beslut när det gäller bidrag till

text: a. särskild inkomsttrygghet och löneutfyllnad enligt

text: 5 kap. 14 § andra stycket

text: och

text: 15 §

text: TrA-PR respektive TrA-Fh samt

text: b. avgångsbidrag enligt AGF.

text: Skolöverstyrelsen beslutar om bidrag och betalar ut detta.

text: För granskning av tillämpningen av denna förordnings bestämmelser om statsbidrag får riksrevisionsverket och skolöverstyrelsen hos huvudmännen ta del av räkenskaper och övriga handlingar samt göra de undersökningar som fordras i övrigt.

text: Huvudmännen är skyldiga att på begäran av riksrevisionsverket och skolöverstyrelsen lämna de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för myndighetens granskning.

text: Överklagande

text: Skolöverstyrelsens beslut om statsbidrag får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1988:159).

text: Övriga föreskrifter

text: Skolöverstyrelsen skall meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1986.

text: Bestämmelserna i

text: 12 § första stycket

text: gäller inte journalanteckningar som har tillkommit före den 1 juli 1980.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om överklagande av socialstyrelsens beslut angående förstöring av patientjournal när beslutet har meddelats före den 1 januari 1986.

text: Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: nuvarande 11, 12, 13, 14, 15, 16, betecknas 15, 16, 17, 18, 19, 20 §§; ändr. 8 §, den nya 15 §; rubr. närmast före nuvarande 11, 14, 16 §§ sätts närmast före de nya 15, 18, 20 §§; nya 11, 12, 13, 14 §§, rubr. närmast före 11 §

rpubl:andrar: ändr. 20 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 16 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 14, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. 9, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 16 §§

dcterms:identifier: SFS 1985:562 i lydelse enligt SFS 2002:298

dcterms:title: Patientjournallag (1985:562)

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Vid vård av patienter inom hälso- och sjukvården skall föras patientjournal. Patientjournal skall föras för varje patient och får inte vara gemensam för flera patienter.

text: Med vård avses i denna lag även undersökning och behandling.

text: Med patientjournal avses i denna lag de anteckningar som görs och de handlingar som upprättas eller inkommer i samband med vården och som innehåller uppgifter om patientens hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden och om vårdåtgärder (

text: journalhandlingar

text: Som journalhandling anses framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel.

text: Patientjournalens innehåll, utformning och hantering

text: En patientjournal skall innehålla de uppgifter som behövs för en god och säker vård av patienten.

text: Uppgifterna skall föras in i journalen så snart det kan ske.

text: uppgift om patientens identitet,

text: väsentliga uppgifter om bakgrunden till vården,

text: uppgift om ställd diagnos och anledning till mera betydande åtgärder,

text: väsentliga uppgifter om vidtagna och planerade åtgärder,

text: uppgift om den information som lämnats till patienten och om de ställningstaganden som gjorts om val av behandlingsalternativ och om möjligheten till en förnyad medicinsk bedömning,

text: uppgift om information och samtycke som har lämnats enligt lagen (

text: ) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m.

text: Om uppgifterna föreligger, skall en patientjournal alltid innehålla

text: Patientjournalen skall vidare innehålla uppgift om vem som har gjort en viss anteckning i journalen och när anteckningen gjordes.

text: En journalanteckning skall om inte synnerligt hinder möter signeras av den som svarar för uppgiften.

text: Lag (2002:298).

text: Varje uppgift i en journalhandling som upprättas inom hälso- och sjukvården skall utformas så, att patientens integritet respekteras.

text: De journalhandlingar som upprättas inom hälso- och sjukvården skall vara skrivna på svenska språket, vara tydligt utformade och så långt möjligt förståeliga för patienten.

text: Uppgifter i en journalhandling får inte utplånas eller göras oläsliga i andra fall än som avses i

text: 17 §

text: . Vid rättelse av en felaktighet skall det anges när rättelsen har skett och vem som har gjort den.

text: Lag (1994:958).

text: Varje journalhandling skall hanteras och förvaras så, att obehöriga inte får tillgång till den.

text: Om en journalhandling eller en avskrift eller kopia av handlingen har lämnats ut till någon, skall det antecknas i patientjournalen vem som har fått handlingen, avskriften eller kopian och när denna har lämnats ut.

text: Bevarande av journalhandling

text: En journalhandling skall bevaras minst tre år efter det den sista uppgiften fördes in i handlingen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att vissa slags journalhandlingar skall bevaras minst tio år. Om bevarande av journalhandlingar som tagits om hand efter beslut av socialstyrelsen finns det särskilda föreskrifter i

text: 12 § andra stycket

text: För journalhandlingar som utgör allmän handling gäller, med de undantag som följer av

text: första stycket

text: arkivlagen (1990:782)

text: samt de bestämmelser som meddelas med stöd av

text: arkivlagen

text: Lag (1992:459).

text: Skyldighet att föra patientjournal

text: den som enligt

text: 3 kap.

text: lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens område har legitimation eller särskilt förordnande att utöva visst yrke,

text: den som, utan att ha legitimation för yrket, utför arbetsuppgifter som annars bara skall utföras av logoped, psykolog eller psykoterapeut inom den allmänna hälso- och sjukvården eller sådana arbetsuppgifter inom den enskilda hälso- och sjukvården som biträde åt legitimerad yrkesutövare,

text: den som är verksam som kurator i den allmänna hälso- och sjukvården.

text: Skyldig att föra patientjournal är

text: Var och en som för patientjournal svarar för sina uppgifter i journalen.

text: Lag (1998:534).

text: Skyldighet att utfärda intyg om vården

text: Den som enligt

text: 9 §

text: är skyldig att föra patientjournal skall på begäran av patienten utfärda intyg om vården.

text: Omhändertagande och återlämnande av patientjournal

text: Om det på sannolika skäl kan antas att patientjournaler inom enskild hälso- och sjukvård inte kommer att handhas enligt föreskrifterna i denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, får socialstyrelsen besluta att de skall tas om hand.

text: Socialstyrelsen får också besluta om omhändertagande av patientjournaler inom enskild hälso- och sjukvård, om den som ansvarar för hanteringen av journalerna ansöker om det och det finns ett påtagligt behov av att journalerna tas om hand.

text: En omhändertagen patientjournal skall återlämnas, om det är möjligt och det inte finns skäl för omhändertagande enligt

text: första stycket

text: . Beslut i fråga om återlämnande meddelas av socialstyrelsen efter ansökan av den som vid beslutet om omhändertagande ansvarade för hanteringen av journalen.

text: Lag (1992:459).

text: Patientjournaler som skall tas om hand enligt

text: 11 §

text: skall förvaras avskilda hos arkivmyndigheten i det landsting eller, i fråga om kommuner som inte tillhör något landsting, den kommun där journalerna finns. Socialstyrelsen skall i varje beslut om omhändertagande ange hos vilken arkivmyndighet journalerna skall förvaras.

text: Omhändertagna journalhandlingar skall bevaras minst tio år från det att de kom in till arkivmyndigheten.

text: Lag (1992:459).

text: Ett beslut om omhändertagande av patientjournaler får verkställas även om det inte vunnit laga kraft, om inte något annat föreskrivits i beslutet.

text: Polismyndigheten skall lämna den hjälp som behövs för att verkställa ett beslut om omhändertagande av patientjournaler.

text: Lag (1992:459).

text: Socialstyrelsens beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av patientjournaler får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (1995:61).

text: Offentlighet och sekretess m.m.

text: Om rätten att ta del av journalhandlingar inom den allmänna hälso- och sjukvården finns bestämmelser i

text: tryckfrihetsförordningen

text: och

text: sekretesslagen (1980:100)

text: En myndighet som har hand om en patientjournal upprättad inom enskild hälso- och sjukvård har, om uppgift ur journalen begärs för särskilt fall, samma skyldighet att lämna uppgiften som den haft som ansvarat för journalen före överlämnandet till myndigheten.

text: Lag (1992:459).

text: En journalhandling inom enskild hälso- och sjukvård skall på begäran av patienten så snart som möjligt tillhandahållas honom eller henne för läsning eller avskrivning på stället eller i avskrift eller kopia, om inte annat följer av

text: 2 kap. 8 § andra stycket

text: eller

text: 9 § första stycket

text: lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.

text: En journalhandling som rör en viss patient skall också lämnas ut på begäran av den som fått tillgång till kodat humanbiologiskt material om den patienten från en biobank enligt

text: 4 kap. 1 § lagen (2002:297)

text: om biobanker i hälso- och sjukvården m.m., om patienten samtyckt till utlämnandet. I fråga om vissa känsliga personuppgifter finns föreskrifter i

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: Frågor om utlämnande av en journalhandling enligt första och

text: andra stycket

text: prövas av den som är ansvarig för patientjournalen. Anser denne att journalhandlingen eller någon del av den inte bör lämnas ut, skall han eller hon genast med eget yttrande överlämna frågan till Socialstyrelsen för prövning.

text: Ifråga om överklagande av Socialstyrelsens beslut enligt

text: tredje stycket

text: gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i

text: 15 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100)

text: Lag (2002:298).

text: På ansökan av patienten eller någon annan som omnämns i en patientjournal får Socialstyrelsen förordna att journalen helt eller delvis skall förstöras. Förutsättning för detta är dels att godtagbara skäl anförs för ansökan, dels att patientjournalen eller den del därav som skall förstöras uppenbarligen inte behövs för patientens vård och dels att det från allmän synpunkt uppenbarligen inte finns skäl att bevara journalen.

text: Innan ansökan slutligt prövas, skall den som ansvarar för patientjournalen beredas tillfälle att yttra sig.

text: Om Socialstyrelsen har avslagit en ansökan om förstöring av en patientjournal, får beslutet överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Om Socialstyrelsens beslut innebär bifall till en sådan ansökan, får beslutet inte överklagas.

text: Lag (1995:61).

text: Ytterligare föreskrifter

text: bestämmelsen i

text: 3 § andra stycket 1

text: såvitt gäller provtagning för viss sjukdom,

text: bestämmelsen i

text: 5 §

text: att en journalhandling som upprättas inom hälso- och sjukvården skall vara skriven på svenska språket.

text: Lag (1986:197).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om en journalhandlings innehåll, utformning och hantering.

text: Patientjournaler i krig m.m.

text: Regeringen får meddela särskilda föreskrifter om patientjournaler i krig, vid krigsfara eller under sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför Sveriges gränser eller av att Sverige har varit i krig eller krigsfara.

text: Lag (1992:1420).


text: Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (

text: ) om införande av lagen (

text: ) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.

rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 11 §§

rpubl:andrar: ändr. 12 §; ny 12 a §

rpubl:andrar: upph. 15 §; ändr. 14 §

dcterms:title: Lag (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag innehåller föreskrifter om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda.

text: Vad i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstörda gäller även personer som på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, har fått ett betydande och bestående begåvningshandikapp samt personer med barndomspsykos.

text: I

text: socialtjänstlagen (1980:620)

text: och i hälso- och

text: sjukvårdslagen (1982:763)

text: finns föreskrifter om kommunernas och landstingets ansvar för socialtjänst respektive hälso- och sjukvård åt alla.

text: Lag (1991:1670).

text: Verksamhetens mål

text: De särskilda omsorgerna skall syfta till att ge psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att leva som andra och i gemenskap med andra. Omsorgerna skall vara inriktade på att utveckla den enskildes egna resurser.

text: Verksamheten skall vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet.

text: De särskilda omsorgerna

text: rådgivning, annat personligt stöd samt stöd av en särskild kontaktperson,

text: daglig verksamhet i dagcenter eller annan sysselsättning för dem över skolåldern, som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig,

text: korttidsvistelse utanför det egna hemmet i syfte främst att avlösa anhöriga i vård och tillsyn, samt korttidstillsyn utanför hemmet av skolungdom över 12 år,

text: boende i familjehem eller elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet,

text: boende i gruppbostad för vuxna som inte kan bo i en egen bostad.

text: De särskilda omsorgerna är

text: I de särskilda omsorgerna enligt

text: första stycket 2

text: --5 ingår också omvårdnad. I de särskilda omsorgerna boende i elevhem och boende i gruppbostad ingår vidare fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter.

text: Rätten till särskilda omsorger

text: Psykiskt utvecklingsstörda har rätt till särskilda omsorger enligt denna lag, om de behöver sådant stöd och sådan hjälp i sin livsföring och deras behov inte tillgodoses på något annat sätt.

text: Psykiskt utvecklingsstörda skall genom de särskilda omsorgerna tillförsäkras goda levnadsvillkor.

text: De särskilda omsorgerna skall anpassas till mottagarens individuella behov samt utformas så att de är lätt tillgängliga för de människor som behöver dem och stärker deras förmåga att leva ett självständigt liv.

text: Särskilda omsorger skall ges den psykiskt utvecklingsstörde endast om han begär det. Om han är under 15 år eller, i annat fall, om han uppenbart saknar förmåga att på egen hand ta ställning i frågan, skall de särskilda omsorgerna ges på begäran av vårdnadshavare, förmyndare, god man eller förvaltare enligt

text: föräldrabalken

text: Lag (1988:1276).

text: Landstingets ansvar

text: Varje landsting skall svara för de särskilda omsorgerna åt psykiskt utvecklingsstörda som är bosatta inom landstinget. Psykiskt utvecklingsstörda som vistas i landstinget under en kortare tid skall ges det stöd och den hjälp som de omedelbart behöver.

text: Vad som i denna lag sägs om landstinget gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting. Föreskrifter om landstingsstyrelsen skall därvid avse kommunstyrelsen.

text: Lag (1991:1670).

text: göra sig förtrogen med psykiskt utvecklingsstördas levnadsförhållanden samt verka för att de får sina behov allsidigt tillgodosedda,

text: informera om verksamhetens mål och medel,

text: i samverkan med kommunerna i landstinget samordna den verksamhet som behövs för psykiskt utvecklingsstörda och deras familjer samt verka för att den utvecklas på ett tillfredsställande sätt,

text: medverka till att psykiskt utvecklingsstörda får en meningsfull sysselsättning genom förvärvsarbete,

text: samverka med organisationer som företräder psykiskt utvecklingsstörda,

text: verka för att det allmänna fritids- och kulturutbudet blir tillgängligt för psykiskt utvecklingsstörda.

text: Lag (1991:1670).

text: Till landstingets uppgifter hör att

text: Landstinget skall efter samråd med kommunerna inom landstinget planera för de särskilda omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda.

text: Lag (1991:1670).

text: Samråd skall fortlöpande ske med den psykiskt utvecklingsstördes närstående.

text: Landstinget skall anmäla till överförmyndaren när en psykiskt utvecklingsstörd kan antas behöva god man eller förvaltare samt när ett godmanskap eller förvaltarskap bör kunna upphöra eller uppdragets omfattning ändras.

text: Lag (1991:1670).

text: Landstinget får till kommun i landstinget överlåta uppgift enligt denna lag beträffande psykiskt utvecklingsstörda som är bosatta i kommunen eller vistas där under kortare tid, om landstinget och kommunen har kommit överens om det samt regeringen medger det.

text: Om en sådan överlåtelse sker, skall föreskrifterna i denna lag om landsting i tillämpliga delar gälla för kommunen.

text: Om en överlåtelse enligt

text: första stycket

text: har skett får landstinget lämna ekonomiskt bidrag till kommunen. Har en överlåtelse skett till samtliga kommuner i landstinget får kommunerna lämna ekonomiska bidrag till varandra, om det behövs för kostnadsutjämning mellan kommunerna.

text: Lag (1991:1670).

beteckning: 12 a §

text: Ett landsting får med bibehållande av huvudmannaskapet överlåta till en kommun i landstinget att driva verksamhet med en eller flera särskilda omsorger, om kommunen medger det.

text: Lag (1991:1670).

text: Avgifter

text: Avgift skall inte tas ut för särskilda omsorger enligt denna lag. Av dem som uppbär folkpension i form av hel förtidspension eller hel ålderspension eller som har inkomst av eget arbete får dock, när de har stadigvarande bostad på landstingskommunens bekostnad, skäliga avgifter för kost och logi tas ut enligt de grunder som landstinget bestämmer. Avgifterna skall bestämmas så att de boende förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om sådana avgifter.

text: Lag (1991:1670).

text: Nämnder

text: Ledningen av omsorgsverksamheten skall utövas av en eller flera nämnder. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i

text: kommunallagen (1991:900)

text: Lag (1991:906).

text: 15 § har upphävts genom lag (1991:906).

text: Personal

text: För verksamheten enligt denna lag skall det finnas den personal som behövs för att meddela god omsorg.

text: Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om behörighet till tjänster inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda och om tjänsternas tillsättning. Regeringen får överlåta åt socialstyrelsen att meddela sådana föreskrifter.

text: Enskild omsorgsverksamhet

text: Om en enskild yrkesmässigt vill bedriva sådan verksamhet för psykiskt utvecklingsstörda som anges i

text: 4 § första stycket 2

text: --5, skall den enskilde söka tillstånd hos socialstyrelsen. Tillstånd får inte lämnas utan att en sådan nämnd som avses i

text: 14 §

text: har tillstyrkt det.

text: Enskild verksamhet skall stå under tillsyn av nämnden. Nämnden har rätt att inspektera verksamheten.

text: Lag (1991:1670).

text: Tillsyn

text: Socialstyrelsen har tillsyn över verksamhet enligt denna lag. Styrelsen skall därvid följa och stödja verksamheten. Styrelsen har rätt att inspektera verksamheten.

text: Ytterligare föreskrifter

text: Regeringen bemyndigas att i fråga om verksamhet enligt denna lag meddela ytterligare föreskrifter till skydd för enskilda.

text: Överklagande

text: Ett beslut av en sådan nämnd som avses i

text: 14 §

text: om särskilda omsorger åt enskilda enligt

text: 4 §

text: får överklagas hos länsrätten.

text: Socialstyrelsens beslut i fråga om tillstånd enligt

text: 17 §

text: eller om föreläggande eller förbud enligt

text: 21 §

text: får överklagas hos kammarrätten.

text: De beslut som nämnden, socialstyrelsen, länsrätten eller kammarrätten meddelar i frågor som avses i första och

text: andra styckena

text: gäller omedelbart. Länsrätten eller kammarrätten får dock förordna att dess beslut skall gälla först sedan det har vunnit laga kraft.

text: Lag (1991:1670).

text: Övriga bestämmelser

text: Om det föreligger något missförhållande inom enskild omsorgsverksamhet som avses i

text: 17 §

text: , skall socialstyrelsen förelägga den som har ansvaret för verksamheten att avhjälpa missförhållandet.

text: Om missförhållandet är allvarligt och socialstyrelsens föreläggande inte följs, får socialstyrelsen förbjuda verksamheten.

text: Den som är eller har varit verksam inom enskild omsorgsverksamhet som avses i

text: 17 §

text: får inte obehörigen röja vad han därvid har erfarit om någons personliga förhållanden.

text: I det allmännas omsorgsverksamhet tillämpas bestämmelserna i

text: sekretesslagen (1980:100)


rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989. I fråga om beslut som har meddelats före ikraftträdandet tillämpas dock vad som gällde då.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

text: Beträffande ett förordnande om att någon skall överlämnas till vård i specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda enligt

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: i dess lydelse före den 1 januari 1992 tillämpas

text: 6 §

text: i dess äldre lydelse även om vården inte har påbörjats vid nämnda tidpunkt.

text: Ärenden hos psykiatriska nämnden som inte har avgjorts före ikraftträdandet och ärenden i vilka beslut enligt meddelad fullföljdshänvisning därefter överklagas hos nämnden skall efter ikraftträdandet prövas av kammarrätten i Stockholm.

text: 3 Ärenden hos en utskrivningsnämnd som inte har avgjorts före ikraftträdandet skall efter ikraftträdandet prövas av länsrätten i det län som omfattar utskrivningsnämndens verksamhetsområde.

rpubl:andrar: ändr. 6, 7 §§

rpubl:andrar: upph. 12 §; ändr, 2, 3, 5 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1985:569) om införande av lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.

text: Lagen (

text: ) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. och denna lag träder i kraft den 1 juli 1986.

text: Vid ikraftträdandet skall lagen (

text: ) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda upphöra att gälla med de undantag som framgår av denna lag och lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (1985:1100)

text: Bestämmelserna i denna lag gäller inte i fråga om sådan utbildning som regleras i

text: skollagen (1985:1100)

text: Lag (1985:1102).

text: Den som vid lagens ikraftträdande erhåller omsorger enligt den upphävda lagen skall utan särskilt beslut anses ha fortsatt rätt till motsvarande särskilda omsorger enligt den nya lagen. Om någon erhåller omsorger i former som saknar motsvarighet i den nya lagen, är landstinget skyldigt att tillhandahålla den enskilde samma omsorger så länge behovet kvarstår.

text: Lag (1991:1671).

text: Landstingen skall, i samband med att planeringen enligt

text: 9 §

text: i den nya lagen görs, även planera för avveckling av befintliga specialsjukhus och vårdhem.

text: Intill dess avveckling av specialsjukhus och vårdhem har ägt rum får omsorg alltjämt tillhandahållas vid sådana institutioner. Ledningen av verksamheten skall utövas av den eller de nämnder som utövar ledningen enligt den nya lagen.

text: En överlåtelse enligt

text: 12 §

text: i den nya lagen får innefatta uppgiften att tillhandahålla omsorger vid vårdhem. En kommun som har övertagit ansvaret för sådana omsorger skall, inom tid som regeringen bestämmer i varje särskilt fall, till socialstyrelsen ge in en plan för avveckling av vårdhemmet.

text: Lag (1991:1671).

text: För innehållet i verksamheten vid specialsjukhus och vårdhem och för verksamhetens bedrivande i övrigt under avvecklingstiden gäller den nya lagens bestämmelser i tillämpliga delar. Beträffande avgifter gäller i stället för

text: 13 §

text: i den nya lagen

text: 56 §

text: i den upphävda lagen. För specialsjukhusen tillämpas därutöver bestämmelserna i

text: och

text: 14 §§

text: samt

text: 16 § första stycket

text: hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: Nyintagning i vårdhem för barn och ungdom får inte ske. Nyintagning i specialsjukhus eller i vårdhem för vuxna får ske om det finns synnerliga skäl.

text: Med avseende på den som bor i specialsjukhus eller i vårdhem skall en sådan nämnd som avses i

text: 3 § andra stycket

text: regelbundet och minst en gång om året överväga om boendet kan fortsätta i någon boendeform enligt den nya lagen.

text: Lag (1991:1671).

text: För specialsjukhus och vårdhem för vuxna gäller fortfarande i tillämpliga delar

text: 35 §

text: om beredande av vård oberoende av samtycke samt därtill anslutande bestämmelser i

text: 37 a

text: och

text: 44 §§

text: 46 § första

text: och

text: andra styckena

text: samt

text: och

text: 49 a

text: 54 §§

text: i den upphävda lagen.

text: Lag (1991:1130).

text: Uppgifter som enligt den upphävda lagen har ålegat överläkaren och vårdchefen hos omsorgsstyrelsen skall utföras av tjänstemän som landstinget eller kommunen utser.

text: Uppgifter, som enligt de i

text: 6 §

text: angivna bestämmelserna i den upphävda lagen ankommer på beslutsnämnden, skall i stället fullgöras av länsrätten.

text: Länsrätten skall vidare i psykiatriska nämndens ställe pröva överklagande av beslut av en befattningshavare i sådana frågor som anges i

text: 44 § första stycket

text: den upphävda lagen.

text: Prövning enligt andra eller

text: tredje stycket

text: görs av länsrätten i det län där vårdhemmet eller specialsjukhuset är beläget. Att överklagande av länsrätts beslut sker hos kammarrätt följer av

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: När ett beslut av en tjänsteman som avses i

text: första stycket

text: eller annan befattningshavare överklagas, skall skrivelsen med överklagandet ges in till länsrätten. Länsrätten prövar om skrivelsen har kommit in i rätt tid. Om skrivelsen har kommit in för sent, skall länsrätten avvisa den, om förseningen inte beror på att befattningshavaren har lämnat en felaktig underrättelse om hur man överklagar. Skrivelsen skall inte avvisas, om den har kommit in till den nämnde befattningshavaren innan tiden för överklagande har gått ut. I ett sådant fall skall skrivelsen omedelbart vidarebefordras till länsrätten.

text: Vid handläggning i domstol tillämpas på motsvarande sätt

text: och

text: 46 §§

text: lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård.

text: Bestämmelser om offentligt biträde och annan rättshjälp i mål enligt denna lag finns i

text: rättshjälpslagen (1972:429)

text: Lag (1991:1130).

text: Inackorderingshem och elevhem som nämns i den upphävda lagen skall anses vara gruppbostad respektive elevhem enligt den nya lagen.

text: Den som har erhållit godkännande att driva enskild verksamhet enligt

text: 10 §

text: i den upphävda lagen skall anses ha tillstånd att på de villkor som angivits i godkännandet bedriva verksamheten enligt

text: 17 §

text: i den nya lagen.

text: Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i lagen (

text: ) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. eller i denna lag, skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen.

text: Beslut om omsorger, som överklagas hos socialstyrelsen enligt

text: 44 § andra stycket

text: i den upphävda lagen, prövas enligt bestämmelserna i den lagen.

text: 12 § har upphävts genom lag (1991:1671).


text: Denna lag träder i kraft den 1 oktober 1985, då lagen (

text: ) om registrering av aktieinnehav och lagen (

text: 1908:129 s. 1

text: ) med vissa bestämmelser om handel med fondpapper skall upphöra att gälla.

text: Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till föreskrift som ersatts genom bestämmelse i denna lag, skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen.

text: Den som vid lagens ikraftträdande är skyldig att göra anmälan om innehav av aktier enligt

text: 10 §

text: , skall göra detta före utgången av oktober 1985. Har innehavet förut anmälts enligt lagen om registrering av aktieinnehav och har det därefter inte ökat eller minskat med 50 aktier eller mera eller, såvitt avser värdepapper som enligt

text: 4 § andra stycket

text: skall likställas med aktier, inte ökat eller minskat med mer än 10 000 kronor, behöver anmälan dock inte ske.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986.

text: Den som vid lagens ikraftträdande är skyldig att göra anmälan om innehav av aktieoption enligt

text: 10 §

text: , skall göra det senast den 1 september 1986.

rpubl:andrar: ändr. 33 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 1991.

text: I fråga om överklagande av beslut som avses i

text: 26 §

text: och som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

text: Värdepapperscentralen skall till dess

text: 16 § insiderlagen (1990:1342)

text: har trätt i kraft, senast dagen efter det att anmälan enligt

text: 9 § samma lag

text: mottagits, sända uppgift om anmälningens innehåll till bankinspektionen.

text: Den upphävda

text: 25 §

text: skall tillämpas till dess

text: 16 § insiderlagen (1990:1342)

text: har trätt i kraft.

dcterms:title: Lag (1985:571) om värdepappersmarknaden

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag innehåller vissa bestämmelser om handel med och förvaltning av fondpapper samt förfaranden som har samband därmed. Lagen gäller endast om inte annat föreskrivs i annan lag.

text: 2 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: Bankinspektionen övervakar efterlevnaden av bestämmelserna i denna lag.

text: Definitioner

text: fondpapper: aktie, annat bevis om delaktighet i bolag, obligation, förlagsbevis och liknande skuldebrev avsett för allmän omsättning samt andel i aktiefond,

text: fondkommissionär: den som har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse enligt

text: fondkommissionslagen (1979:748)

text: aktiemarknadsbolag: svenskt aktiebolag som utgivit aktier som är inregistrerade vid Stockholms fondbörs eller som trätt i stället för utgivare av sådana aktier (börsbolag) */k/ eller */-k/ svenskt aktiebolag som träffat avtal med fondkommissionär om att denne på begäran skall ange kurser på aktier i bolaget och till dessa kurser köpa och sälja aktier i bolaget (OTC-bolag).

text: I denna lag förstås med

text: Aktieoption jämställs i denna lag med fondpapper. Därvid skall utfärdande av köpoption likställas med försäljning av de aktier optionen avser medan utfärdande av säljoption skall likställas med köp av aktierna.

text: Lag (1990:1346).

text: 5 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 6 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 7 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 8 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 9 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 10 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 11 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 12 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 13 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 14 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 15 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: 16 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: Skyldighet att upprätta avräkningsnota

text: Vid köp eller byte av fondpapper skall avräkningsnota upprättas samma dag som avtal därom slutits.

text: Har avtalet avslutats i kommission skall en särskild avräkningsnota upprättas beträffande uppgörelsen mellan kommissionären och den för vars räkning kommissionären handlat (

text: kommittenten

text: Avräkningsnota skall upprättas på särskild blankett. Formulär till sådan blankett skall fastställas av bankinspektionen.

text: Avräkningsnota skall om ej annat följer av

text: andra stycket

text: upprättas av säljaren vid köp och av vardera parten vid byte.

text: Är fondkommissionär, för egen eller annans räkning, part i avtalet skall avräkningsnota alltid upprättas av honom.

text: kontrahenternas namn och adress,

text: vilken dag avtalet ingåtts,

text: det antal och de slag av fondpapper som omsatts,

text: köpeskillingen eller avtalat värde på de fondpapper som omsatts genom byte och vid bytet avtalad mellanskillnad,

text: vem som upprättat notan.

text: En avräkningsnota skall innehålla uppgift om

text: Har avtalet avslutats i kommission skall detta anges i avräkningsnotan. Är kommissionären inte fondkommissionär skall även kommittentens namn och adress anges i avräkningsnotan.

text: Den som upprättat en avräkningsnota skall inom tre dagar sända en kopia av notan till motparten i avtalet. Har en fondkommissionär handlat för någon annans räkning skall en kopia av notan inom samma tid sändas också till kommittenten.

text: En fondkommissionär skall under minst tio år på betryggande sätt förvara de avräkningsnotor, som upprättats av denne.

text: En fondkommissionär skall, på sätt bankinspektionen beslutar, lämna inspektionen uppgift om innehållet i de avräkningsnotor som upprättats.

text: Bestämmelser om viss förvaltning av fondpapper

text: Den som yrkessmässigt förvaltar fondpapper för någon annans räkning är skyldig att på begäran av bankinspektionen lämna inspektionen uppgifter om förvaltningen. Detta gäller dock inte om förvaltningen är särskilt reglerad i annan lag.

text: Finner bankinspektionen att förvaltningen bedrivs i former som otillbörligen äventyrar enskildas kapitalinsatser eller annars är otillbörliga mot uppdragsgivare, får bankinspektionen skriftligen uppmana förvaltaren att rätta till missförhållandet på det sätt som är skäligt med hänsyn till omständigheterna.

text: Om förvaltaren inte följer uppmaningen, får bankinspektionen i särskilt beslut göra anmärkning om missförhållandet.

text: Bestämmelser om bankinspektionens utredande verksamhet

text: Finns det anledning anta att någon har överträtt bestämmelser i denna lag och är överträdelsen belagd med straff, får bankinspektionen i utredningssyfte infordra uppgifter av denne.

text: Lag (1990:1346).

text: 25 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: Hur man överklagar beslut

text: Bankinspektionens beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Vite

text: Om någon inte fullgör sin skyldighet enligt 21 eller

text: 22 §

text: får bankinspektionen förelägga vite.

text: Lag (1990:1346).

text: Ansvar

text: 28 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: Till böter eller fängelse i högst sex månader skall den dömas som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift vid fullgörande av uppgiftsskyldighet som avses i

text: 22 §

text: Lag (1990:1346).

text: underlåter att inom föreskriven tid upprätta avräkningsnota enligt

text: 17 §

text: underlåter att fullgöra åliggande enligt 20 eller

text: 21 §

text: Till böter skall den dömas som uppsåtligen eller av oaktsamhet

text: I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

text: 31 § har upphävts genom lag (1990:1346).

text: Åtal

text: Allmänt åtal för brott enligt denna lag får väckas endast efter medgivande av bankinspektionen.

text: Kostnad för tillsyn

text: För att bekosta bankinspektionens övervakning enligt denna lag skall fondkommissionärerna betala årliga avgifter enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Lag (1990:1346).


dcterms:title: Lag (1985:582) om inbetalning på likviditetskonto under budgetåret 1985/86

text: Arbetsgivare skall betala in medel på räntebärande konto (

text: likviditetskonto

text: ) i riksbanken enligt bestämmelserna i denna lag.

text: Staten och kyrkliga kommuner är inte skyldiga att betala in medel på likviditetskonto.

text: Om det finns synnerliga skäl får regeringen medge befrielse, helt eller delvis, från skyldighet att betala in medel på likviditetskonto.

text: Andra arbetsgivare än landstingskommuner och kommuner skall på likviditetskonto betala in ett belopp motsvarande 10 procent av den del av lönesumman för år 1984 som överstiger 20 miljoner kronor. Landstingskommuner och kommuner skall på likviditetskonto betala in ett belopp motsvarande 6 procent av den del av lönesumman för år 1984 som överstiger 20 miljoner kronor. Med lönesumman avses underlaget för år 1984 för arbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligt lagen (

text: ) om socialavgifter. Om det belopp som skall betalas in inte uppgår till minst 10 000 kronor skall inbetalning inte göras.

text: För inbetalning av medel på likviditetskonto enligt

text: 2 §

text: gäller följande.

text: Andra arbetsgivare än landstingskommuner och kommuner skall senast den 30 augusti 1985, i avräkning på det slutliga beloppet, betala in ett belopp motsvarande 6 procent av den del av avgiftsunderlaget för preliminär arbetsgivaravgift till folkpensioneringen för år 1984 som överstiger 20 miljoner kronor (

text: preliminär inbetalning

text: ). Om detta belopp inte uppgår till minst 5 000 kronor skall någon preliminär inbetalning på likviditetskonto inte göras. Återstoden av beloppet enligt

text: 2 §

text: skall betalas in senast den 31 januari 1986 (

text: slutlig inbetalning

text: Landstingskommuner och kommuner skall senast den 31 januari 1986 betala in det i

text: 2 §

text: angivna beloppet.

text: Om den preliminära inbetalningen överstiger vad arbetsgivaren enligt

text: 2 §

text: skall betala in på likviditetskonto skall riksbanken betala tillbaka överskjutande belopp jämte 7 procent årlig ränta på det beloppet från inbetalningsdagen. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller.

text: Riksförsäkringsverket skall i god tid före den 30 augusti 1985 och den 31 januari 1986 underrätta varje arbetsgivare om hans skyldighet enligt

text: och

text: 3 §§

text: och därvid ange det belopp som skall inbetalas. Kopia av sådan underrättelse skall sändas till riksbanken.

text: Beloppet som skall betalas in på likviditetskonto avrundas till närmast lägre hundratal kronor.

text: På medel som står inne på likviditetskonto utgår årlig ränta med 7 procent, vilken läggs till kapitalet. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller.

text: Om inbetalning på likviditetskonto inte sker inom föreskriven tid skall arbetsgivaren betala ränta på beloppet till staten. Räntan är 2 procent för varje påbörjad kalendermånad efter den månad då beloppet rätteligen skulle ha betalats till dess inbetalning sker, dock längst till och med den dag återbetalning skulle ha skett enligt

text: 7 §

text: Ränta enligt

text: första stycket

text: fastställs av riksbanken och skall betalas inom den tid som riksbanken beslutar i varje särskilt fall. Ränta som inte betalas inom föreskriven tid får omedelbart drivas in i den ordning som gäller för indrivning av skatt enligt

text: uppbördslagen (1953:272)

text: . Restavgift utgår dock inte.

text: Riksbanken får medge befrielse, helt eller delvis, från skyldighet att erlägga ränta, när särskilda skäl föreligger.

text: Det belopp som en arbetsgivare har betalat in på likviditetskonto skall med ränta enligt

text: 5 §

text: av riksbanken betalas tillbaka till arbetsgivaren den 31 mars 1988 eller den tidigare dag som regeringen föreskriver eller beslutar i särskilda fall.

text: Riksbankens beslut enligt denna lag får inte överklagas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985.

text: Förordningen gäller i fall där undervisningsåret inleds efter ikraftträdandet.

text: Såsom preliminära rapporter enligt

text: 6 §

text: skall för undervisning som startar höstterminen 1985 användas de motsvarande rapporter som skolöverstyrelsen bestämmer.

dcterms:title: Förordning (1985:586) om gymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag

text: Inledande bestämmelser

text: Föreskrifter om hur antalet elever påverkar timunderlaget för undervisning i gymnasieskolan finns i

text: skolförordningen (1971:235)

text: , timplanerna, förordningen (

text: ) om resurstimmar i gymnasieskolan, förordningen (

text: ) om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande till elevantal, förordningen (

text: ) om samordnade timplaner och resurser i vissa kommuners gymnasieskolor och förordningen (

text: ) om ramtimplaner och resurstilldelningssystem för årskurs 4 av fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan samt i vissa anslutande författningar.

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om hur förändringar i elevantal påverkar timunderlaget för undervisning och statsbidragets omfattning.

text: Förordningen gäller endast sådana studievägar i kommunernas och landstingskommunernas gymnasieskolor som omfattar minst två terminer.

text: I förordningen avses med undervisningsår tiden den 1 juli-- den 30 juni i fall där undervisningen i en årskurs på studievägen startar under höstterminen och tiden den 1 januari-- den 31 december i fall där undervisningen i en årskurs på studievägen startar under vårterminen.

text: Rapporter och avstämningsdagar

text: Varje skolhuvudman skall till skolöverstyrelsen och länsskolnämnden lämna preliminära och slutliga rapporter om timunderlag med hänsyn till elevantal i fall som avses i

text: och

text: 7 §§

text: Om undervisningen i en årskurs på en studieväg startar under höstterminen och fortsätter under vårterminen, skall preliminär rapport lämnas senast den 10 maj före starten och slutlig rapport lämnas senast den 10 februari under vårterminen.

text: Den preliminära rapporten skall avse de förväntade och den slutliga rapporten de faktiska förhållandena i fråga om elevantal och timunderlag den 15 januari.

text: Om undervisningen i en årskurs på en studieväg startar under vårterminen och fortsätter under höstterminen, skall preliminär rapport lämnas senast den 10 november före starten och slutlig rapport lämnas senast den 10 oktober under höstterminen.

text: Den preliminära rapporten skall avse de förväntade och den slutliga rapporten de faktiska förhållandena i fråga om elevantal och timunderlag den 15 september.

text: Den 15 januari och den 15 september kallas i denna förordning avstämningsdagar.

text: Timunderlag för undervisning

text: Timunderlaget för undervisning får vid tidpunkten för den preliminära rapporten bestämmas för hela undervisningsåret på grundval av det elevantal som då kan väntas föreligga avstämningsdagen.

text: I timunderlaget för undervisning skall dock alltid ingå så många timmar som behövs på grund av de faktiska antalet elever.

text: Statsbidragsgrundande timunderlag

text: Omfattningen av statsbidraget till undervisningen skall bestämmas på grundval av det faktiska antalet elever avstämningsdagen och ett timunderlag som för hela undervisningsåret beräknas med hänsyn till detta antal (

text: statsbidragsgrundande timunderlag

text: Av skolhuvudmännens slutliga rapporter skall framgå hur många timmar av olika slag som skiljer det statsbidragsgrundande timunderlaget från timunderlaget enligt de preliminära rapporterna.

text: Regeringen bestämmer vilka olika slag av timmar som uppgifterna skall avse.

text: Rekvisitioner och skillnadsregleringar

text: Statsbidrag till lönekostnad enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning (

text: driftbidragsförordningen

text: ) skall för undervisningsårets nio första månader rekvireras på grundval av uppgifterna i de preliminära rapporterna, om inte annat följer av

text: andra stycket

text: Om särskilda skäl föreligger att frångå uppgifter i en preliminär rapport, skall länsskolnämnden bestämma underlaget för rekvisitionerna för undervisningsårets nio första månader.

text: När de slutliga rapporterna har lämnats, fastställer länsskolnämnden för varje skolhuvudman med hur många timmar av olika slag som rekvisitionsunderlaget enligt

text: 12 §

text: skiljer sig från det statsbidragsgrundande timunderlaget för samma nio månader.

text: Länsskolnämnden skall för varje skolhuvudman fatta de beslut om reduktion eller ökning av statsbidrag för de nio månaderna i förhållande till rekvisitionerna som föranleds av beslut enligt

text: första stycket

text: . Reduktion eller ökning skall för timmar av olika slag göras med belopp som regeringen föreskriver särskilt.

text: För undervisningsårets tre sista månader skall statsbidrag till lönekostnad enligt driftbidragsförordningen rekvireras med hänsyn till det statsbidragsgrundande timunderlaget för samma månader.

text: Har länsskolnämnden beslutat om reduktion av statsbidraget för de nio första månaderna skall i rekvisitionerna för var och en av de tre sista månaderna räknas av en tredjedel av reduktionsbeloppet.

text: Om länsskolnämnden beslutat om ökning av statsbidraget för de nio första månaderna skall tillkommande belopp betalas ut i samband med utbetalningar på grundval av rekvisitionerna för de tre sista månaderna.

text: Övriga föreskrifter

text: Beslut enligt

text: 13 § andra stycket

text: och skillnadsregleringar enligt

text: 14 §

text: skall beaktas i fråga om statsbidrag som har samband med statsbidrag till lönekostnad enligt driftbidragsförordningen. Skolöverstyrelsen skall meddela de särskilda föreskrifter som kan behövas om detta.

text: Länsskolnämndens beslut enligt denna förordning får överklagas hos skolöverstyrelsen genom besvär.

text: Skolöverstyrelsens beslut med anledning av sådana besvär får inte överklagas.

text: Skolöverstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1985:604) med instruktion för kommerskollegium

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på kommerskollegium.

text: Uppgifter

text: Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för ärenden om rikets handel. Kollegiet har till uppgift att handlägga frågor om handelspolitik och utrikes handel samt inrikes handel, i den mån sådana frågor ej ankommer på andra myndigheter, och näringsrättsliga ärenden i övrigt enligt särskilda bestämmelser. Vidare får kollegiet ta upp andra näringspolitiska frågor av särskild betydelse från utrikes- eller inrikeshandelssynpunkt som hänskjuts till kollegiet för bedömande eller som kollegiet annars finner särskild anledning att behandla.

text: Av förordningen (

text: ) om ledning och samordning inom totalförsvarets civila del framgår att kollegiet är ansvarig myndighet för funktionen Utrikeshandel och att vissa uppgifter följer av detta ansvar.

text: Förordning (1986:875).

text: Det åligger kollegiet särskilt

text: att verkställa utredningar och avge yttranden och förslag i frågor som rör Europeiska gemenskaperna (EG) och Sveriges avtal med dem, Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA), FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), allmänna tull- och handelsavtalet (GATT), FN:s organ för handel och utveckling (UNCTAD) eller andra internationella organisationer på handelns område, eller avtal i övrigt med främmande makter om handelsförbindelser och samarbete på det ekonomiska och industriella området,

text: att handlägga ärenden rörande tillämpning av prisbestämmelserna i artikel 20 i avtalet den 22 juli 1972 mellan Sverige och Europeiska kol- och stålgemenskapen (CECA) jämte dess medlemsstater och av prisbestämmelser i liknande avtal,

text: att i den mån det ej ankommer på andra myndigheter tillhandagå med uppgifter som behöver lämnas till internationella organisationer på det ekonomiska området,

text: att i den mån det ej ankommer på andra myndigheter förbereda regleringar som hänför sig till import och export av varor samt handlägga ärenden om tillstånd till sådan import och export,

text: att i enlighet med överenskommelser inom EFTA eller GATT och efter samråd med berörda myndigheter lämna meddelanden till dessa organisationer om sådana föreskrifter eller allmänna råd som anges i

text: 1 § förordningen (1973:233)

text: om skyldighet för myndighet att underrätta kommerskollegium om vissa föreskrifter m. m. samt att i enlighet med sådan överenskommelse ombesörja publicering av notiser och fullgöra uppgifter i fråga om upplysningsverksamhet,

text: att verkställa utredningar och avge yttranden och förslag i tullfrågor och i frågor om handelshinder av teknisk eller annan icke-tariffär natur i och utom Sverige,

text: att delge berörda myndigheter och, i mån av möjlighet, de näringslivsorganisationer och företag som anmäler intresse därav tillgänglig information om EG:s verksamhet för att undanröja handelshinder av teknisk natur,

text: att i den mån det ej ankommer på andra myndigheter följa utvecklingen rörande utrikes- och inrikeshandeln samt bevaka handelns intressen i näringspolitiska frågor,

text: att handlägga frågor om auktorisation och godkännande av revisorer och revisionsbolag samt av tolkar och översättare,

text: att handlägga frågor om rikets handelskamrar och andra sammanslutningar av näringsidkare inom kollegiets verksamhetsområde.

text: Förordning (1986:875).

text: Kollegiet företräder staten inom sitt verksamhetsområde om annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: Om arbete som utförs på begäran av en myndighet eller en enskild föranleder kostnader som enligt kollegiets prövning inte bör betalas av kollegiet, får kollegiet ta ut skälig ersättning, i den mån särskild taxa inte gäller.

text: Organisation

text: Kollegiet leds av en styrelse som består av åtta personer. I styrelsen ingår kollegiets generaldirektör. Denne är ordförande.

text: För ledamöterna finns ersättare till det antal regeringen bestämmer.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på kollegiet.

text: Generaldirektören är chef för kollegiet.

text: Inom kollegiet finns fyra byråer för utrikes handel, en byrå för inrikes handel och näringsrättsliga ärenden, en byrå för administrativa frågor samt ett utredningssekretariat.

text: Varje byrå samt utredningssekretariatet förestås av ett kommerseråd. Ett av kommerseråden är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Hos kollegiet finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får kollegiet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Till kollegiet är knutet ett handelspolitiskt råd med uppgift att bistå kollegiet med de upplysningar och synpunkter som kan vara av betydelse för bedömningen av handelspolitiska frågor.

text: Rådet består av generaldirektören som är ordförande och högst tjugo andra ledamöter.

text: Till kollegiet är knutet ett krishandelsråd med uppgift att bistå kollegiet vid handläggningen av frågor som rör utrikeshandeln i krissituationer.

text: Rådet består av generaldirektören som är ordförande och åtta andra ledamöter som tillika är ledamöter av det handelspolitiska rådet.

text: Rådet skall biträdas av företrädare för överstyrelsen för civil beredskap, generaltullstyrelsen och statens jordbruksnämnd. Enligt ordförandens bestämmande kan även sakkunniga från andra myndigheter biträda rådet.

text: Förordning (1986:875).

text: Till kollegiet är knuten en CECA-nämnd med uppgift att bistå kollegiet i frågor om sådana prisbestämmelser som avses i

text: 3 §

text: Nämnden består av ordförande och fyra andra ledamöter. Ordförande är generaldirektören eller, enligt dennes bestämmande, ett av kommerseråden.

text: För andra ledamöter än ordföranden finns personliga ersättare.

text: Den rådgivande nämnd som anges i förordningen (

text: ) om auktorisation och godkännande av revisorer består av ordförande och åtta andra ledamöter. Ordförande är generaldirektören eller, enligt dennes bestämmande, ett av kommerseråden.

text: ) om auktorisation av tolkar och översättare består av ordförande och högst nio andra ledamöter. Ordförande är generaldirektören eller, enligt dennes bestämmande, ett av kommerseråden.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om myndighetens organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänster som lägst avdelningsdirektör,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:875).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan generaldirektören och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. Denne inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i hans ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och hans ställföreträdare har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av det kommerseråd som generaldirektören bestämmer.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som styrelsen har meddelat eller grunder som den tillämpar.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 18 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den byrå dit ärendet hör, chefen för utredningssekretariatet eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Kommerserådet har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans arbetsområde föredras av någon annan.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 22 § har upphävts genom förordning (1986:875).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Handelspolitiska rådet sammanträder när rådets ordförande anser att det behövs.

text: Vid sammanträde bör det kommerseråd närvara, vars byrå eller sekretariat berörs av ett ärende i rådet. Efter beslut av rådets ordförande skall även annan tjänsteman närvara.

text: Krishandelsrådet sammanträder när rådets ordförande anser att det behövs.

text: CECA-nämnden, rådgivande nämnden för revisorsfrågor samt rådgivande nämnden för tolk- och översättarfrågor sammanträder när nämndens ordförande anser att det behövs.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Tjänster som kommerseråd tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av kollegiet.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören samt ersättarna för ledamöterna förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Andra ledamöter än ordförandena samt ersättarna för ledamöterna i handelspolitiska rådet och krishandelsrådet samt i nämnderna enligt

text: 14 §§

text: förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Bisysslor

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av kollegiet även i fråga om kommerseråd, som ej är generaldirektörens ställföreträdare.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 december 1986. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 juli 1986.

rpubl:andrar: upph. 3, 11 §§; ändr. 1, 8, 10, 12 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph. 13 §, rubr. närmast före 13 §

rpubl:andrar: upph. 10 §; ändr. 7, 8, 9 §§

dcterms:title: Revisionsförordning (1985:606) för regeringskansliet

rdfs:label: Finansdepartementet BA5

text: Inledande bestämmelser

text: För revision av verksamheten vid statsrådsberedningen, departementen, utrikesrepresentationen, regeringskansliets förvaltningskontor, kommittéerna, riksrevisionsverket och stiftelsen Svenska institutet finns i Inrikesdepartementet ett revisionskontor.

text: Ansvarig för revisionen är chefen för Inrikesdepartementet.

text: Förordning (1996:816).

text: Revisionskontoret

text: Revisionskontoret skall bedriva sin revision -- i syfte främst att bedöma om redovisningen är rättvisande, -- i enlighet med god revisionssed.

text: 3 § har upphävts genom förordning (1986:736).

text: För revisionskontoret finns en chef.

text: Tjänsten som chef för revisionskontoret tillsätts av regeringen.

text: Revisionsplaner

text: Chefen för Inrikesdepartementet fastställer revisionsplaner efter samråd med cheferna för berörda departement. Förslag till planerna upprättas av revisionskontoret.

text: Förordning (1996:816).

text: Chefen för revisionskontoret ansvarar för att revisionsplanerna genomförs.

text: Rapportering

text: en redogörelse över granskning av Statsrådsberedningens, departementens, utrikesrepresentationens och kommittéernas verksamhet och årsredovisningar,

text: en revisionsberättelse över granskning av Regeringskansliets förvaltningskontors verksamhet och årsredovisning.

text: Revisionskontoret skall årligen till chefen för Inrikesdepartementet avge

text: Revisionskontoret skall löpande till chefen för Inrikesdepartementet anmäla sådana iakttagelser och slutsatser som bör komma till statsrådets kännedom.

text: Förordning (1996:816).

text: Revisionskontoret skall årligen till regeringen lämna en revisionsberättelse över Riksrevisionsverkets årsredovisning senast en månad efter den dag verket skall ha lämnat årsredovisning enligt förordningen (

text: ) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. Revisionskontoret skall vid samma tillfälle lämna en kopia av berättelsen till Riksrevisionsverket.

text: Övriga iakttagelser som Revisionskontoret gjort vid granskningen av Riksrevisionsverkets redovisning och förvaltning skall anmälas till Riksrevisionsverket.

text: Förordning (1993:435).

text: Revisionskontoret skall årligen till stiftelsen Svenska institutet avge en revisionsberättelse över granskningen av stiftelsens redovisning och förvaltning. Övriga iakttagelser som Revisionskontoret gjort vid granskningen av stiftelsen skall anmälas till stiftelsen.

text: Förordning (1993:435).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1993:435).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1986:736).

text: Chefen för Inrikesdepartementet skall, i förekommande fall efter samråd med cheferna för övriga departement, genom beslut pröva redogörelser och revisionsberättelser som revisionskontoret avger till honom.

text: Motsvarande skyldighet åligger riksrevisionsverket och stiftelsen Svenska institutet.

text: Förordning (1996:816).

text: 13 § har upphävts genom förordning (1988:382).

text: Avslutande bestämmelser

text: Revisionskontoret har rätt att från dem som anges i

text: 1 § första stycket

text: utan dröjsmål få del av de upplysningar, uppgifter och handlingar som behövs för revisionen.