text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986.

text: Genom förordningen upphävs

text: Kungl. Maj:ts bestämmelser den 24 juli 1970 om intagning av icke svenska medborgare i skolor för syn- och hörselskadade,

text: kungörelsen (1971:339) om ersättning vid samverkan inom skolväsendet,

text: förordningen (

text: ) om kommunal ersättning till staten i vissa fall för kostnader för specialskolans elever.

text: Äldre bestämmelser enligt punkt 2 b) och c) gäller fortfarande i fråga om ersättning som hänför sig till tiden före den 1 juli 1986.

rpubl:andrar: ändr 1 kap 3 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Högre ersättning med stöd av

text: 4 kap. 3 § andra stycket

text: får lämnas från och med höstterminen 1989 även för lokaler och inventarier som har tagits i bruk redan under läsåret 1988/89.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 3 §, 4 kap 3 §; ny 4 kap 9 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 4, 6 §§; ny 6 kap 4 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 4 §, 6 kap 7 §

rpubl:andrar: upph. 2 kap 1, 2 §§, rubr. närmast före 2 kap 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991.

text: Intill utgången av juni 1992 tillämpas alltjämt

text: 6 kap. 5 §

text: i förordningens äldre lydelse.

text: Medgivande att utfärda betyg som har lämnats av skolöverstyrelsen enligt

text: 6 kap. 8 §

text: i förordningens äldre lydelse fortsätter att gälla till dess regeringen beslutar något annat.

rpubl:andrar: upph. 1 kap 2, 3, 4 §§, 2 kap 3, 4, 5, 11 §§, 3 kap 1, 2, 4 §§, 4 kap, 5 kap, 6 kap 5, 7, 8 §§, rubr. närmast före 2 kap 3 §, 3 kap 1, 4 §§, 6 kap 7 §; ändr. 2 kap 9 §, 3 kap 5, 6 §§, 6 kap 2, 3, 4, 6 §§

rpubl:andrar: upph. 3 kap 3 §, rubr. närmast före 3 kap 3 §

dcterms:title: Förordning (1986:572) med vissa tillämpningsföreskrifter till skollagen (1985:1100)

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller föreskrifter som ansluter till vissa bestämmelser i

text: skollagen (1985:1100)

text: 2 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 3 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Vissa organisatoriska bestämmelser

text: 1 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1990:1475).

text: 2 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1990:1475).

text: 3 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 5 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: Skolenheter för specialskolan

text: Specialskolan har fem enheter med regionala upptagningsområden (

text: regionskolor

text: ) och tre enheter för elever från hela Sverige (

text: riksskolor

text: Birgittaskolan i Örebro med Södermanlands, Östergötlands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Kopparbergs län som upptagningsområde,

text: Kristinaskolan i Härnösand med Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län som upptagningsområde,

text: Manillaskolan i Stockholm med Stockholms, Uppsala och Gotlands län som upptagningsområde,

text: Vänerskolan i Vänersborg med Jönköpings, Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Skaraborgs län som upptagningsområde samt

text: Östervångsskolan i Lund med Kronobergs, Kalmar, Blekinge, Kristianstads och Malmöhus län som upptagningsområde.

text: Regionskolorna är

text: Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte på grund av ytterligare handikapp eller av annat skäl behöver utbildning med särskilda insatser vid en riksskola.

text: Ekeskolan i Örebro för synskadade elever, även elever som också är döva eller hörselskadade eller psykiskt utvecklingsstörda,

text: Åsbackaskolan i Gnesta för döva eller hörselskadade elever som också är psykiskt utvecklingsstörda,

text: Hällsboskolan i Sigtuna för talskadade elever.

text: Riksskolorna är

text: Hällsboskolan är också avsedd för döva eller hörselskadade elever som inte kan gå i en regionskola på grund av beteendestörningar eller av andra speciella skäl än sådana ytterligare handikapp som avses i

text: första stycket 1

text: och

text: Särskild undervisning genom sjukvårdshuvudman m.m.

text: Huvudmannen för ett sjukhus, ett barnhem eller en motsvarande institution får i skolhuvudmannens ställe anordna särskild undervisning enligt

text: 10 kap. 3 § skollagen

text: )1985:1100) för skolpliktiga barn som vistas på institutionen, om berörda huvudmän kommer överens härom.

text: Förordning (1991:961).

text: Skolhälsovård

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård, som enligt

text: skollagen

text: ankommer på kommunen såsom skolhuvudman, får i stället fullgöras av en landstingskommun, om kommunen och landstingskommunen är ense om detta.

text: I fall där skolhälsovård enligt

text: skollagen

text: ankommer på en landstingskommun eller staten såsom skolhuvudman, får sådana uppgifter i stället fullgöras av en kommun eller landstingskommun efter överenskommelse mellan å ena sidan landstingskommunen eller den lokala styrelsen för den statliga skolan och å andra sidan kommunen eller landstingskommunen.

text: 11 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 3 kap.

text: Skolplikt och rätt till utbildning

text: 1 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 2 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 3 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1198).

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: Befrielse från religionsundervisning m.m.

text: Beslut om befrielse från skyldigheten att delta i annars obligatoriska inslag i verksamheten fattas i det offentliga skolväsendet av rektor, såvida inte elevens vårdnadshavare med stöd av

text: 3 kap. 12 § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: har begärt att frågan skall prövas av den behöriga styrelsen.

text: Förordning (1991:961).

text: Elever i det offentliga skolväsendet som har befriats från undervisning i religionskunskap med stöd av

text: 3 kap. 12 § skollagen (1985:1100)

text: skall i fråga om betyg, uppflyttning i högre årskurs och intagning i gymnasieskolan behandlas som om religionskunskap inte ingick i läroplanen.

text: Förordning (1991:961).

text: 4 kap. har upphävts genom förordning (1991:961).

text: 5 kap. har upphävts genom förordning (1991:961).

text: 6 kap.

text: Särskilda föreskrifter

text: Elever från utlandet

text: Barn som vistas i Sverige i avvaktan på beslut i ärende om uppehållstillstånd eller under liknande omständigheter och som skulle ha vanlig skolplikt, om de var bosatta i riket, skall tas emot i grundskolan i den kommun där de vistas, så snart skolgång är lämplig för dem med hänsyn till deras förhållanden.

text: Barn vilka räknas som bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare har samma rätt till skolgång i grundskolan som barn bosatta i Sverige, om vårdnadshavarna eller en av dem är svensk medborgare. De skall på framställning från sina vårdnadshavare tas emot i grundskolan i den kommun där de vistas stadigvarande.

text: Förordning (1991:961).

text: barnet vistas i Sverige i avvaktan på beslut i ärende om uppehållstillstånd eller under liknande omständigheter eller

text: det finns andra särskilda skäl, såsom att barnet är svenskspråkigt.

text: Styrelsen för utbildningen får i enskilda fall medge att ett barn tas emot i specialskolan, trots att barnet inte är bosatt i Sverige, om

text: Elever som tas emot i specialskolan med stöd av denna paragraf har inte rätt att av statliga medel få ersättning för resor mellan skolan och hemorten i utlandet.

text: Förordning (1991:961).

text: Ungdomar under 18 år vilka räknas som bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare skall vid intagning i gymnasieskolan likställas med sökande från den kommun där de har sökt gymnasieutbildning, om vårdnadshavarna eller en av dem är svensk medborgare.

text: Förordning (1991:961).

text: I fråga om sökande bosatta i annat nordiskt land finns särskilda föreskrifter i förordningen (

text: ) om intagning i gymnasieskolan av sökande bosatta i annat nordiskt land. Föreskrifterna gäller inte i fall som avses i

text: 4 §

text: Förordning (1989:373).

text: 5 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: den sökande har erforderliga förkunskaper och

text: mottagandet inte medför att en sökande som är bosatt i Sverige eller som är jämställd med sökande bosatta här blir utan plats på sökt utbildning.

text: Förordning (1991:961).

text: Om inte något annat följer av

text: 4 §

text: eller av föreskrifter som avses i

text: 4 a §

text: eller av andra föreskrifter som meddelas av regeringen får sökande som inte är bosatt i Sverige tas emot som elev i gymnasieskolan endast om

text: 7 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).

text: 8 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:961).


rpubl:andrar: ändr. 10, 13 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1988.

type: punkt

text: Om

text: skolförordningen (1971:235)

text: skall tillämpas vid tillsättning av lärartjänster vid särskolan, skall intill den 1 mars 1989

text: 17 kap.

text: 42 §§

text: nämnda förordning tillämpas i deras lydelse vid utgången av oktober 1988.

type: lista

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Om förfarande har inletts före ikraftträdandet för att tillsätta en tjänst som rektor eller studierektor eller ett långtidsvikariat på en sådan tjänst skall tjänsten eller vikariatet tillsättas enligt äldre föreskrifter.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 32, 71, 77, 80, 81 §§; nya 25 a §, rubr. närmast före 25 a §; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Om landstinget är huvudman för särskolan gäller följande i stället för

text: 4 §

text: . Uppgifter i fråga om skolhälsovård får i stället fullgöras av en kommun, om landstinget och kommunen är ense om detta.

text: har upphävts genom förordning (1993:1192).

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994.

text: I fråga om sådan utbildning i den frivilliga särskolan som enligt övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: skollagen (1985:1100)

text: får fortsätta att anordnas gäller äldre föreskrifter, om inte något annat framgår av punkterna 3 och 4.

text: När det gäller hemspråk som ett ämne har eleven rätt att få undervisning sammanlagt högst sju läsår under sin skoltid inom det offentliga skolväsendet. Eleven har dock rätt till undervisning under längre tid, om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning.

text: Styrelsen bestämmer hur många dagar som skall användas för idrott och friluftsverksamhet.

text: Begränsningen gäller inte om undervisningen anordnas för en samisk, tornedalsfinsk eller zigensk elev eller för en elev med finska eller ett nordiskt språk som hemspråk.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph. 2 §, 3 p överg.best. till 1992:743; ändr. 20 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Särskoleförordning (1986:573)

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande föreskrifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om den obligatoriska särskolan (

kind: term

text: grundsärskolan och träningsskolan

text: ) utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1994:622).

type: paragraf

text: 2 § har upphävts genom förordning (1993:1192).

type: upphavd

beteckning: 3 §

text: Arbetsenhet

cells: Klasser i särskolan som har viss gemensam verksamhet

type: rad

text: Grupp

cells: Elever som tillfälligt undervisas gemensamt exempelvis i visst ämne eller i viss ämnesgrupp eller kurs.

text: Klass

cells: Elever som regelmässigt undervisas gemensamt i olika ämnen och ämnesgrupper.

text: Lektion

cells: En tidsenhet om 40 minuter då eleverna undervisas.

text: Lärokurs

cells: Den undervisning och annan verksamhet som skall förekomma vid genomgång av viss skolform i särskolan.

text: Styrelse

text: Veckotimme

cells: En lektion i veckan under läsåret eller under den kortare tid som utbildningen omfattar.

text: Årskurs

cells: Den lärokurs eller del därav, som skall genomgås under ett läsår.

type: tabell

text: I denna förordning avses med nedan angivna ord följande:

text: Den

text: som har det ledningsansvar som enligt

text: 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

text: vilar på rektor skall också benämnas rektor. Förordning (

beteckning: 4 §

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: sköts av kommunen såsom huvudman för utbildningen, får i stället fullgöras av ett landsting, om kommunen och landstinget är ense om detta.

text: Förordning (1992:743).

beteckning: 5 §

text: Statens skolverk fastställer de formulär som fordras för tillämpningen av denna förordning.

text: Förordning (1992:743).

text: och

text: 7 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1085).

text: Samverkansformer

text: Allmän föreskrift

beteckning: 8 §

text: I

text: 9 §

text: finns allmänna föreskrifter om samverkan mellan olika intressegrupper. I

text: 13 §§

text: finns särskilda föreskrifter om elevvårdskonferens och klassråd.

text: Samverkan

beteckning: 9 §

text: Formerna för samverkan mellan olika intressegrupper inom rektors arbetsområde skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller i den mån det inte enligt författning eller kollektivavtal gäller särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Elevvårdskonferens

text: Det skall finnas en elevvårdskonferens för att behandla elevvårdsfrågor.

text: rektor,

text: företrädare för elevvården,

text: berörd klassföreståndare eller motsvarande och annan berörd personal.

text: I elevvårdskonferensen skall som ledamöter ingå

text: Rektor beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektor eller den arbetstagare som rektor utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och yttrar sig vid sammanträdena.

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen förs protokoll.

text: Klassråd

text: För en klass i särskolan där det med hänsyn till elevernas utvecklingsnivå är möjligt skall det finnas ett klassråd.

text: Ledamöter i klassrådet är samtliga elever i klassen och deras klassföreståndare eller motsvarande.

text: Klassrådet skall behandla frågor som är av gemensamt intresse för klassens elever.

text: Förordning (1992:743).

text: Arbetets anordning i särskolan

text: Allmänna grunder

text: Verksamheten i särskolan skall bedrivas i så nära överensstämmelse med vad som gäller i grundskolan som är möjligt och lämpligt.

text: Förordning (1994:622).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1994:622).

text: Skoldagen

text: Skoldagen i särskolan omfattar för eleverna dels timplanebunden undervisning i ämnen och övrig verksamhet enligt denna förordning eller läroplanen, dels raster, måltidsuppehåll och eventuella andra uppehåll mellan lektionerna.

text: Förordning (1994:622).

text: Läroplan m. m.

text: I läroplan för särskolan anges mål och riktlinjer för skolans arbete samt allmänna anvisningar för skolans verksamhet. Läroplanen skall i övrigt innefatta timplaner och kursplaner samt anvisningar och kommentarer för undervisningen i ämnen, ämnesgrupper och kurser.

text: Läroplanen fastställs av Statens skolverk.

text: Föreskrifterna om hemspråksundervisning och om undervisning i svenska som andraspråk i

text: 5 kap.

text: och

text: 13 §§

text: grundskoleförordningen (1988:655)

text: skall tillämpas på särskolan.

text: Förordning (1994:622).

text: Föreskrifterna om friluftsdagar i

text: 4 kap. 5 § grundskoleförordningen (1988:655)

text: skall tillämpas på särskolan.

text: Förordning (1994:622).

text: Klasser m. m.

text: Styrelsen beslutar om fördelning av elever på klasser och grupper. Klasser får föras samman till arbetsenheter.

text: En elev som är inskriven i särskolan kan få sin utbildning i grundskolan (

text: integrerad elev

text: ), om elevens vårdnadshavare medger det. Om ett landsting är huvudman för särskolan, krävs dessutom att berörda skolhuvudmän kommer överens om denna ändring.

text: Förordning (1994:622).

text: Lärotider m. m.

text: Föreskrifterna om schema och lärotider m. m. i

text: 4 kap.

text: och

text: 15 §§

text: grundskoleförordningen (1988:655)

text: skall tillämpas på särskolan. Styrelsen får besluta om kortare undervisningstid och annan fördelning av undervisningstiden på dagar och lektioner.

text: Förordning (1994:622).

text: Specialundervisning

text: För elever som behöver särskilt stöd anordnas specialundervisning. Sådan undervisning anordnas antingen i specialklass eller samordnas med den vanliga undervisningen.

text: I ett ärende om uttagning av elev till specialundervisning skall elevens vårdnadshavare beredas tillfälle att yttra sig. Yttrande skall även inhämtas från eleven, om det kan ske och denne har fyllt 15 år.

text: Beslut om uttagning till specialundervisning fattas av rektor.

text: 23 § har upphävts genom förordning (1991:1085).

text: Särskild undervisning

text: Särskild undervisning enligt

text: 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: får ges en elev endast om läkare som ansvarar för elevens vård medger det.

text: Särskild undervisning får anordnas i elevens hem om elevens vårdnadshavare medger det.

text: Särskild undervisning anordnas efter beslut av rektor och skall så långt möjligt motsvara den undervisning eleven inte kan delta i.

text: Huvudmannen för ett sjukhus eller en motsvarande institution får i skolhuvudmannens ställe anordna särskild undervisning för skolpliktiga barn som vistas på institutionen, om berörda huvudmän kommer överens om det.

text: Bestämmelser i denna förordning om styrelsen gäller i tillämpliga delar också för sådana huvudmän och för institutionens ledning.

text: Förordning (1994:622).

text: Stödundervisning

text: Stödundervisning kan ges elever som företräder eleverna vid sådan samverkan som avses i

text: 9 §

text: samt elevskyddsombud, om de gått miste om lektioner på grund av sina uppdrag och behöver stödundervisning.

text: Anpassad studiegång

text: Om en elev inte kan få utbildning som i rimlig grad är anpassad efter elevens intressen och förutsättningar, får styrelsen besluta att anpassad studiegång skall anordnas för eleven. Styrelsen ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning inom skolan. I läroplanen finns närmare föreskrifter om anpassad studiegång.

text: Elever

text: I

text: 6 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: föreskrivs att styrelsen avgör om en elev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan.

text: Styrelsen avgör vid vilken skola eleven skall placeras.

text: Förordning (1994:622).

text: 28 § har upphävts genom förordning (1991:1085).

text: Betyg

text: Elever i årskurserna 9 och 10 i grundsärskolan skall få betyg i slutet av varje årskurs. Om det finns särskilda skäl, får dock rektor besluta att betyg i ett eller flera ämnen skall bytas ut mot intyg att eleven deltagit i undervisningen.

text: Elever i träningsskolan skall få intyg om avslutad skolgång efter fullgjord skolplikt.

text: Förordning (1994:622).

text: Uppflyttning

text: Fråga om uppflyttning av en elev avgörs av rektor. Denne skall före sitt beslut samråda med eleven och dennes vårdnadshavare.

text: Ledighet

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av annan orsak inte kan delta i skolans verksamhet under skoldagen skall detta snarast anmälas till skolan.

text: Styrelsen får föreskriva att intyg om anledningen till frånvaro skall lämnas.

text: Av

text: 3 kap. 11 § skollagen (1985:1100)

text: följer att en skolpliktig elev får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter.

text: Rektor får bevilja sådan ledighet sammanlagt högst tio skoldagar under ett läsår. Rektor får därvid delegera till klassföreståndare eller motsvarande att bevilja ledighet för högst två dagar i följd.

text: Styrelsen får bevilja längre ledighet än som följer av

text: andra stycket

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från lektioner och annat skolarbete som behövs för uppdraget. Rektor beslutar om sådan ledighet.

text: 33 § har upphävts genom förordning (1988:702).

text: Åtgärder för elevs tillrättaförande

text: Om en elev har begått en mindre förseelse eller uppträtt olämpligt, skall läraren på lämpligt sätt uppmana honom att ändra sitt uppförande. Om han inte bättrar sig, skall läraren försöka utreda orsaken till beteendet. Samråd med vårdnadshavaren skall ske, om det behövs.

text: Förordning (1992:743).

text: Om en elev gjort sig skyldig till upprepade förseelser eller fortsatt olämpligt uppträdande eller en allvarligare förseelse skall rektor försöka utreda orsaken till beteendet. Vid behov skall skolläkare och annan företrädare för elevvården medverka vid utredningen.

text: Med ledning av vad som kommit fram vid utredningen skall rektor försöka få eleven att bättra sig. Om detta inte lyckas eller om det finns andra särskilda skäl, skall rektor efter att ha hört elevvårdskonferensen anmäla förhållandet till styrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.

text: Förordning (1992:743).

text: 36 § har upphävts genom förordning (1992:743).

text: 76 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1990:1218).

text: Överklagande m. m.

text: 77 § har upphävts genom förordning (1990:1218).

text: och

text: 79 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1085).

text: Beslut av Statens skolverk i ärenden enligt denna förordning får inte överklagas.

text: 81 § har upphävts genom förordning (1990:1218).

text: 82 § har upphävts genom förordning (1991:1085).

text: och

text: 84 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1990:1218).

text: Bilagan har upphävts genom förordning (1990:1218).


dcterms:title: Förordning (1986:574) om statsbidrag till fristående särskolor

text: Denna förordning gäller sådana skolor med enskild huvudman som motsvarar landstingskommunernas grundsärskolor, träningsskolor eller yrkessärskolor (

text: fristående särskolor

text: Med

text: redovisningsår

text: avses i förordningen tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår.

beteckning: 2 §

text: Om huvudmannen för en fristående särskola redovisningsåret 1985/86 har fått bidrag för skolan enligt kungörelsen (

text: ) angående statsbidrag till omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, har huvudmannen rätt att för senare redovisningsår få bidrag enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för särskolan m. m. Därvid skall föreskrifterna i

text: 5 §§

text: gälla som villkor för bidraget.

text: En fristående grundsärskola eller träningsskola skall vara godkänd enligt

text: 9 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: En fristående yrkessärskola skall stå under skolöverstyrelsens och länsskolnämndens tillsyn.

text: Särskoleförordningen (1986:573)

text: skall tillämpas. Därvid skall huvudmannen fullgöra de uppgifter som enligt förordningen ankommer på den lokala styrelsen.

text: Särskoleförordningens

text: föreskrifter om personal med statligt reglerad anställning skall dock tillämpas endast i fall där den fristående skolan har sådan personal.


dcterms:title: Förordning (1986:578) om utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro kommuns gymnasieskola

text: Inledande bestämmelser

text: Örebro kommun får i sin gymnasieskola anordna utbildning för döva och gravt hörselskadade från hela landet enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: Utbildningen skall vända sig även till dem som på grund av språkstörning behöver insatser av samma slag som döva och gravt hörselskadade. När det i denna förordning talas om döva och gravt hörselskadade elever avses även elever som har sådan språkstörning.

text: Föreskrifter om sådan utbildning för hörselskadade som bygger på muntlig kommunikation med tekniska hjälpmedel finns i förordningen (

text: ) om utbildning för hörselskadade i Örebro kommuns gymnasieskola.

text: De föreskrifter som gäller för gymnasieskolan skall tillämpas även i fråga om utbildningen för döva och gravt hörselskadade, i den mån inte annat följer av denna förordning eller andra särskilda föreskrifter.

text: Med

text: redovisningsår

text: avses i denna förordning tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår.

text: Utbildningens organisation och innehåll

text: Utbildningen för döva och gravt hörselskadade skall integreras med motsvarande utbildning för elever med normal hörsel och icke gravt hörselskadade elever i kommunens gymnasieskola, i den mån detta är möjligt och lämpligt.

beteckning: 6 §

text: Linje, specialkurs, gren eller variant får anordnas särskilt för döva och gravt hörselskadade, om antalet elever är lägst fyra.

text: En klass eller grupp som anordnas särskilt för döva och gravt hörselskadade får inte ha mindre än fyra eller mer än åtta elever.

text: Länsskolnämnden får medge undantag från föreskrifterna i första och andra styckena, om det finns särskilda skäl.

beteckning: 7 §

text: Regeringen bestämmer för varje redovisningsår antalet elevplatser i utbildningen för döva och gravt hörselskadade.

text: Länsskolnämnden bestämmer för varje redovisningsår på vilka studievägar utbildning får anordnas särskilt för döva och gravt hörselskadade.

text: När kommunen tilldelas elevplatser för intagning i sin gymnasieskola enligt förordningen (

text: ) om elevplatser i gymnasieskolan m.m. skall platser för döva och gravt hörselskadade som undervisas i egna klasser och platser för elever i vanliga klasser på samma studieväg bestämmas var för sig.

text: Läroplanen för gymnasieskolan skall tillämpas med nödvändiga avvikelser enligt vad skolöverstyrelsen bestämmer.

text: Undervisning i teckenspråk får för elev som har behov av och önskar delta i sådan undervisning anordnas i en omfattning som svarar mot elevens behov. Den kan ersätta undervisning i ett eller flera av studievägens ämnen, dock ej svenska. Beslut meddelas av rektor eller, om denne så bestämmer, av studierektor.

text: Skolöverstyrelsen skall meddela föreskrifter om betyg i teckenspråk.

text: Stödundervisning och samordnad specialundervisning får anordnas med i genomsnitt 0,5 veckotimme per elev.

text: Skolstyrelsen i Örebro kommun skall för elever som behöver det medge att utbildningstiden enligt bestämmelserna för studievägen förlängs med högst ett år.

text: Intagning av elever

text: I utbildningen för döva och gravt hörselskadade skall sökande tas in oberoende av var i landet de är bosatta.

text: Behörig att tas in som elev är den som är döv eller gravt hörselskadad eller har språkstörning och som har genomgått årskurs 10 i specialskolan.

text: Även annan som är döv eller gravt hörselskadad eller som har språkstörning får tas in, om det finns särskilda skäl.

text: Om antalet platser inte räcker till alla sökande som uppfyller behörighetsvillkoren enligt

text: 14 §

text: , skall urvalet göras enligt föreskrifter som skolöverstyrelsen meddelar.

text: Fråga om intagning av elev avgörs av intagningsnämnden för gymnasieskolan i Örebro kommun. Nämnden skall i sådana ärenden höra företrädare för specialskolan.

text: Särskild utrustning

text: Lärosalar och andra lokaler som används av de döva och gravt hörselskadade eleverna skall vara försedda med hörselteknisk utrustning.

text: Allmän omvårdnad

text: För elever som behöver och önskar det skall kommunen anvisa kost och logi, inklusive tvätt och städning. Kommunen skall även svara för att eleverna har tillgång till den hjälp i övrigt som föranleds av deras handikapp.

text: Omvårdnad enligt

text: första stycket

text: skall vara kostnadsfri för eleverna i den mån så följer av lag eller kostnaderna täcks av statsbidrag.

text: Skolledningen

text: För den omedelbara skolledningen svarar rektorerna vid de skolenheter till vilka utbildningen är förlagd.

text: Utöver vad som följer av förekrifterna i

text: 13 kap.

text: skolförordningen (1971:235)

text: om skolledarorganisationen i gymnasieskolan skall gemensamt för utbildningen för döva och gravt hörselskadade och utbildningen enligt förordningen (

text: ) om utbildning för hörselskadade i Örebro kommuns gymnasieskola finnas fyra ordinarie tjänster som studierektor.

text: Om undervisningsskyldighetens omfattning inte är reglerad i kollektivavtal, skall den av skolstyrelsen för de fyra studierektorerna tillsammans fastställas till lägst 12 och högst 20 veckotimmar.

text: I fråga om behörighet till och tillsättning av tjänsterna tillämpas

text: skolförordningens

text: föreskrifter om ordinarie studierektor i gymnasieskolan. Den som inte har erfarenhet av undervisning av hörselhandikappade får utses endast om det finns synnerliga skäl.

text: Lärare

text: Lärare anställs enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan, om inte annat följer av denna förordning eller andra särskilda föreskrifter.

text: Speciallärare i vanliga ämnen

text: Utöver tjänster som anges i

text: 16 kap.

text: skolförordningen (1971:235)

text: får i kommunens gymnasieskola finnas extra ordinarie och extra tjänster som speciallärare för undervisning av döva och gravt hörselskadade elever. Tjänsterna skall avse sådana ämnen som förekommer enligt läroplanen.

text: Om inte annat bestäms av regeringen särskilt får, inom ramen för gymnasieskolorganisationen i kommunen, tjänster enligt

text: 22 §

text: finnas i en omfattning som motsvarar tio heltidstjänster.

text: Tjänster enligt

text: 22 §

text: bör i första hand inrättas i ämnen på timplanen med stort tjänsteunderlag.

text: I tjänster enligt

text: 22 §

text: får, utöver undervisning av döva och gravt hörselskadade elever, ingå annan undervisning vid kommunens gymnasieskola med högst hälften av tjänstens timtal.

text: är behörig till extra ordinarie tjänst som lärare i gymnasieskolan,

text: har genomgått speciallärarutbildning om 40 poäng för undervisning av hörselskadade elever eller motsvarande äldre utbildning samt

text: har goda kunskaper i teckenspråk.

text: Behörighet till extra ordinarie tjänst enligt

text: 22 §

text: är den som

text: Om det finns synnerliga skäl, får skolöverstyrelsen förklara den som inte uppfyller behörighetskraven enligt

text: 26 §

text: behörig till tjänsten i fråga.

text: På en extra tjänst enligt

text: 22 §

text: får endast förordnas den som är behörig till en sådan extra ordinarie tjänst eller av skolöverstyrelsen har förklarats behörig till en sådan extra tjänst.

text: Speciallärare för talkorrektion

text: I kommunens gymnasieskola finns extra ordinarie och extra tjänster som speciallärare för talkorrektion.

text: Om inte annat bestäms av regeringen särskilt, får sådana tjänster finnas i en omfattning som motsvarar fem heltidstjänster.

text: För tjänst enligt

text: 29 §

text: tillämpas bestämmelserna i

text: skolförordningen (1971:235)

text: om tjänster som lärare 4 på motsvarande sätt, om inte annat följer av denna förordning eller föreskrifter som regeringen meddelar särskilt.

text: I fråga om behörighet till extra ordinarie tjänst gäller villkoren i punkterna 2.2.1, 1.2.2 och 1.2.3 i bilaga 1 till

text: skolförordningen (1971:235)

text: . Därutöver skall läraren ha gått igenom speciallärarutbildning om fyra terminer för undervisning av hörselskadade elever.

text: Om det finns synnerliga skäl får skolöverstyrelsen förklara den som inte uppfyller behörighetskraven enligt

text: 31 §

text: behörig till tjänsten i fråga.

text: På en extra tjänst enligt

text: 29 §

text: får endast förordnas den som är behörig till en sådan extra ordinarie tjänst eller av skolöverstyrelsen förklarats behörig till en sådan extra tjänst.

text: Statsbidrag

text: Statsbidrag till utbildningen för döva och gravt hörselskadade lämnas enligt allmänna bestämmelser för gymnasieskolan och vissa särskilda bestämmelser som regeringen meddelar.

text: Interkommunal ersättning

text: I fråga om interkommunal ersättning gäller föreskrifter i

text: skollagen (1985:1100)

text: och föreskrifter som regeringen meddelar särskilt.


dcterms:title: Förordning (1986:579) om utbildning för hörselskadade i Örebro kommuns gymnasieskola

text: Inledande bestämmelser

text: Örebro kommun får enligt föreskrifterna i denna förordning för hörselskadade från hela landet i sin gymnasieskola anordna utbildning som bygger på muntlig kommunikation med tekniska hjälpmedel.

text: Föreskrifter om utbildning för döva och gravt hörselskadade finns i förordningen (

text: ) om utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro kommuns gymnasieskola.

text: De föreskrifter som gäller för gymnasieskolan skall tillämpas även i fråga om utbildningen för hörselskadade, i den mån inte annat följer av denna förordning eller andra särskilda föreskrifter.

text: Med

text: redovisningsår

text: avses i denna förordning tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår.

text: Utbildningens organisation och innehåll

text: Utbildningen för hörselskadade skall integreras med motsvarande utbildning för elever med normal hörsel i kommunens gymnasieskola, i den mån detta är möjligt och lämpligt.

text: Linje, specialkurs, gren eller variant får anordnas särskilt för hörselskadade som bildar klasser enligt föreskrifterna om hörselklasser i

text: 8 kap. 42 § skolförordningen (1971:235)

text: För undervisning i ett enskilt ämne med endast hörselskadade elever får grupper bildas enligt föreskrifterna om hörselklasser.

text: Regeringen bestämmer för varje redovisningsår antalet elevplatser i utbildningen för hörselskadade.

text: Länsskolnämnden bestämmer för varje redovisningsår på vilka studievägar som hörselklasser får anordnas.

text: När kommunen tilldelas elevplatser för intagning i sin gymnasieskola enligt förordningen (

text: ) om elevplatser i gymnasieskolan m.m. skall platser för hörselklasser och platser för vanliga klasser på samma studieväg bestämmas var för sig.

text: Läroplanen för gymnasieskolan skall tillämpas med nödvändiga avvikelser enligt vad skolöverstyrelsen bestämmer.

text: Stödundervisning och samordnad specialundervisning får anordnas med i genomsnitt 0,5 veckotimme per elev.

text: Skolstyrelsen i Örebro kommun skall för elever som behöver det medge att utbildningstiden enligt bestämmelserna för studievägen förlängs med högst ett år.

text: Intagning av elever

text: I utbildningen för hörselskadade skall sökande tas in oberoende av var i landet de är bosatta.

text: uppfyller de inträdesvillkor som gäller för sökande i allmänhet till studievägen,

text: behöver en till hörselskadade elever anpassad utbildning som bygger på muntlig kommunikation med tekniska hjälpmedel.

text: Behörig att tas in som elev i utbildningen för hörselskadade är den som

text: Om antalet platser inte räcker till alla sökande som uppfyller behörighetsvillkoren enligt

text: 13 §

text: , skall urvalet göras enligt föreskrifter som skolöverstyrelsen meddelar.

text: Fråga om intagning av elev avgörs av intagningsnämnden för gymnasieskolan i Örebro kommun.

text: Särskild utrustning

text: Lärosalar och andra lokaler som används av de hörselskadade eleverna skall vara försedda med hörselteknisk utrustning.

text: Allmän omvårdnad

text: För elever som behöver och önskar det skall kommunen anvisa kost och logi, inklusive tvätt och städning. Kommunen skall även svara för att eleverna har tillgång till den hjälp i övrigt som föranleds av deras handikapp.

text: Omvårdnad enligt

text: första stycket

text: skall vara kostnadsfri för eleverna i den mån så följer av lag eller kostnaderna täcks av statsbidrag.

text: Skolledningen

text: För den omedelbara skolledningen svarar rektorerna vid de skolenheter till vilka utbildningen är förlagd.

text: Föreskrifter om studierektorer finns i

text: 20 § förordningen (1986:578)

text: Lärare

text: Lärare anställs enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan, om inte annat följer av särskilda föreskrifter.

text: Statsbidrag

text: Statsbidrag till utbildningen för hörselskadade lämnas enligt allmänna bestämmelser för gymnasieskolan och vissa särskilda bestämmelser som regeringen meddelar.

text: Interkommunal ersättning

text: skollagen (1985:1100)


dcterms:title: Förordning (1986:584) med bestämmelser rörande betyg från gymnasieskolan med anledning av arbetskonflikt vårterminen 1986

text: Bestämmelserna i denna förordning tillämpas i fråga om sådan sökande till grundläggande högskoleutbildning som på grund av arbetskonflikt vårterminen 1986 inte har fått avgångsbetyg från gymnasieskolan när fråga om antagning avgörs.

text: Skolstyrelsen eller utbildningsnämnden skall tillse att varje berörd elev erhåller intyg om att avgångsbetyg inte utfärdats.

text: Vid ansökan till utbildning inför höstterminen 1986 skall sökandens betyg från höstterminen 1985 jämte intyg som avses i

text: 2 §

text: behandlas som avgångsbetyg i ärendet. Har betyg från höstterminen 1985 inte utfärdats för sökanden gäller i stället för sådant betyg bestyrkt utdrag ur betygskatalog från höstterminen 1985.

text: Sökande som inte har erhållit plats på utbildningslinje skall, om han före utbildningens början för antagningsmyndigheten uppvisar ett avgångsbetyg som skulle ha berättigat honom till en plats, antas till linjen.


dcterms:title: Förordning (1986:585) om väntetid för vissa deltagare i grundläggande svenskundervisning för invandrare och grundutbildning för vuxna

text: Enligt

text: 5 § första stycket 1 lagen (1986:159)

text: 2 kap. 4 § vuxenutbildningsförordningen (1985:288)

text: gäller i vissa fall som förutsättning för kommunens skyldigheter i fråga om grundläggande svenskundervisning för invandrare och grundutbildning för vuxna att den som vill delta skall ha väntat på besked om uppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Denna minsta väntetid skall vara två månader.


rpubl:andrar: upph. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1986:595 i lydelse enligt SFS 2011:1324

dcterms:title: Lag (1986:595) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Pakistan

rdfs:comment: Bilagan finns inte med här

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Det avtal för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande inkomstskatter som Sverige och Pakistan undertecknade den 22 december 1985 skall, tillsammans med det protokoll som är fogat till avtalet och som utgör en integrerande del av detta, gälla för Sveriges del. Avtalets och protokollets innehåll framgår av bilaga till denna lag.

text: Avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle föreligga.

text: Om en person anser att det vidtagits någon åtgärd som för honom medfört eller kommer att medföra en beskattning som strider mot bestämmelserna i avtalet, kan han ansöka om rättelse enligt artikel 25 punkt 1 i avtalet. Sådan ansökan skall göras hos regeringen och bör inges inom den tid som anges i nämnda bestämmelse.

text: 4 § Har upphävts genom lag (2011:1324).


rpubl:andrar: upph. 17 §; ändr. 3, 11 §§

dcterms:title: Förordning (1986:599) med instruktion för statens löne- och pensionsverk

rdfs:label: Civildepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på statens löne- och pensionsverk.

text: Uppgifter

text: den statliga tjänstepensioneringen och därmed sammanhängande frågor,

text: de centrala personaladministrativa systemen för automatisk databehandling (ADB) hos staten, allt i den mån dessa ärenden inte ankommer på någon annan myndighet.

text: Statens löne- och pensionsverk är central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör

text: Vidare handlägger verket ärenden om statens grupplivförsäkring, i den mån detta inte ankommer på statens grupplivnämnd.

text: besluta om och betala ut tjänstepensionsförmåner och tillsammans med sådana förmåner även socialförsäkringsförmåner,

text: svara för den automatiska matrikelföringen,

text: svara för statens generella löneuträkningssystem (SLÖR) och personaladministrativa informationssystem (PI) och jämte övriga myndigheter som är anslutna till systemen vara registeransvarig för dessa.

text: Förordning (1986:1031).

text: Det åligger verket särskilt att

text: Verket får i sin uppdragsverksamhet åta sig uppdrag åt andra statliga myndigheter.

text: Avgifter

text: De centrala personaladministrativa ADB-systemen finansieras genom avgifter.

text: För sådana uppdrag som avses i

text: 4 §

text: skall verket uppbära ersättning från myndigheten i fråga.

text: Organisation

text: Verket leds av en styrelse som består av högst åtta personer. I styrelsen ingår myndighetens generaldirektör. Denne är ordförande. Styrelsen utser inom sig en vice ordförande.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. skall tillämpas på verket.

text: Generaldirektören är chef för verket.

text: Avdelningschefen är generaldirektörens ställföreträdare. Han utövar generaldirektörens tjänst när denne har förhinder och inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i dennes ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och ställföreträdaren har förhinder utövas generaldirektörens tjänst av den tjänsteman som generaldirektören bestämmer.

text: Inom verket finns en pensionsavdelning, en ADB-enhet och en administrativ byrå.

text: Pensionsavdelningen förestås av en avdelningschef, ADB-enheten av en ADB-chef och administrativa byrån av en byråchef.

text: Hos verket finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får verket anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om de centrala personaladministrativa ADB-systemen,

text: viktigare frågor om verkets organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänst i lägst lönegrad N 23 eller, vid tillsättning av tjänst i variabel lönegrad, frågor om tillämpning av lägst lönegrad N 23,

text: frågor om skiljande från någon annan anställning än provanställning eller om skiljande från ett uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när generaldirektören och minst hälften av de andra i

text: 6 § första stycket

text: angivna ledamöterna är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:1031).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan generaldirektören och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande, till vars uppgifter ärendet hör. Beslut, som fattas enligt denna paragraf, skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som styrelsen har meddelat eller grunder som den tillämpar.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 13 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den avdelning, byrå eller enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får ta över beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Avdelningschefen, ADB-chefen och byråchefen har rätt att närvara när ett ärende som hör till deras ansvarsområde föredras av någon annan.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att verkets befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 17 § har upphävts genom förordning (1986:1031).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Värde- och säkerhetshandlingar som förvaltas av verket skall förvaras som öppet depositum i Sveriges riksbank.

text: Verket skall i lämpliga former samarbeta med andra organ för statlig eller icke statlig pensionering eller grupplivförsäkring.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Tjänsterna som avdelningschef, ADB-chef eller byråchef tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av verket.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Bisysslor

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av verket även i fråga om avdelningschefen, ADB- chefen och byråchefen.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986, då förordningen (

text: ) med instruktion för kammarkollegiet skall upphöra att gälla.

text: Bestämmelsen i

text: 4 § andra stycket

text: tillämpas dock inte på beslut som kollegiet har meddelat före ikraftträdandet. *REGI

rpubl:andrar: upph. 17 §; ändr. 12 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1987. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 juli 1987.

rpubl:andrar: nya 11 a §, rubr. närmast före 11 a §

dcterms:identifier: SFS 1986:600 i lydelse enligt SFS 1987:779

dcterms:title: Förordning (1986:600) med instruktion för kammarkollegiet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på kammarkollegiet.

text: Uppgifter

text: Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighet för frågor om statlig och kyrklig egendom, rikets indelning och den prästerliga organisationen.

text: Kollegiet svarar för medels- och fondförvaltning samt bevakar i vissa ärenden statens rätt och allmänna intressen.

text: företräda staten i ärenden om ersättning enligt

text: 18 kap. 4 §

text: eller

text: 19 kap. 19 §

text: jordabalken

text: 19 kap. 5 § fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: 9 § lagen (1973:98)

text: om inskrivningsregister, 370 eller

text: 371 § sjölagen (1891:35 s. 1)

text: eller

text: 5 kap.

text: eller

text: 2 §

text: lagen (

text: ) om företagshypotek,

text: föra talan för det allmänna i mål vid finsk-svenska gränsälvskommissionen samt i vattenmål och vid förrättningar enligt

text: vattenlagen (1983:291)

text: samt bevaka det allmännas intressen vid förberedelse enligt

text: 11 kap.

text: 11 §§

text: vattenlagen

text: företräda allmänt vattenområde, i den mån det inte ankommer på någon annan myndighet,

text: handlägga frågor om rennäringen, i den mån det inte ankommer på någon annan myndighet,

text: företräda staten i mål om ersättning eller inlösen enligt

text: naturvårdslagen (1964:822)

text: eller om ersättning enligt lagen (

text: ) om ersättning för intrång i enskild fiskerätt,

text: pröva frågor enligt

text: permutationslagen (1972:205)

text: bevaka allmänna arvsfondens rätt till egendom som tillfallit fonden samt företräda fonden i mål enligt lagen (

text: ) om allmänna arvsfonden,

text: vara granskningsmyndighet enligt lagen (

text: ) om arvsskatt och gåvoskatt samt lagen (

text: ) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter,

text: pröva frågor om befrielse från eller nedsättning av arvsskatt eller gåvoskatt för undvikande av eller lindring i dubbelbeskattning,

text: pröva frågor enligt förordningen (

text: ) om befrielse från eller återbetalning av viss stämpelskatt,

text: vara bevakningsmyndighet i fråga om vissa av statens fordringar enligt avskrivningskungörelsen (1965:921),

text: svara för uppbörd av statens inkomster och betala dess utgifter, om något annat inte följer av särskilda föreskrifter,

text: förvalta de statliga lån och aktier samt fonder eller fonderade medel som anförtrotts kollegiet,

text: handlägga frågor om ersättning enligt kungörelsen (1956:296) om ersättning av statsmedel i vissa fall vid ingripanden i hälsovårdens intresse,

text: avgöra ärenden om kronans jordebok och lotsjordeboken, jordnatur, hemmans mantal, skattläggning av fast egendom samt rättigheter och skyldigheter som åtföljer fast egendom på grund av dess särskilda natur,

text: på begäran av statlig eller kyrklig myndighet göra utredningar rörande fastighetsrättsliga förhållanden,

text: se till att fastigheter under stadgad åborätt och statens fasta egendom i övrigt vars vård och tillsyn inte ankommer på någon annan inte disponeras mot givna föreskrifter, bevaka rätten till egendomen och föra talan för denna samt avgöra ärenden om nyttjanderättsupplåtelser, i den mån det inte ankommer på någon annan,

text: fastställa skatteköpeskilling,

text: avgöra besvärsmål om stadgad åborätt,

text: avgöra besvärsmål i fråga om rättighet och företrädesrätt till skatteköp samt att utfärda överlåtelsehandling (skattebrev) på nybygge,

text: se till att kyrklig egendom inte disponeras mot givna föreskrifter samt därvid i frågor, som inte avser uppsikten över egendomens ekonomiska förvaltning, bevaka rätten till egendomen och föra talan för denna, särskilt i saker av större betydelse,

text: handha de uppgifter som tillkommer kollegiet enligt lagen (

text: ) om fövaltning av kyrklig jord och lagen (

text: ) om kyrkliga kostnader samt de bestämmelser som meddelas med stöd av dessa lagar,

text: fastställa lägsta köpeskilling enligt kungörelsen (1937:540) angående försäljning av vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge,

text: avgöra besvärsmål i fråga om inlösen av landgille som avses i förordningen (

text: ) angående upphörande av det från viss jord i Skåne, Halland och Blekinge utgående landgille,

text: avgöra ärenden enligt förordningen (

text: ) med bemyndigande för domkapitlen och kammarkollegiet att besluta i ärenden om samfällighetsbildning och enligt förordningen (

text: ) med vissa bestämmelser om anställning som präst,

text: fullgöra kansligöromål åt fideikommissnämnden, kyrkofondens styrelse och styrelsen för statens fond för mögelskador samt efter överenskommelse och i mån av resurser tillhandahålla administrativa tjänster åt andra statliga myndigheter,

text: företräda staten i andra ärenden som regeringen, justitiekanslern eller, efter regeringens bestämmande, någon annan myndighet har uppdragit åt kollegiet att handlägga.

text: Det åligger kollegiet särskilt att föra talan mot beslut som avses i

text: 19 kap. 17 § jordabalken

text: 19 kap. 5 § andra stycket fastighetsbildningslagen

text: 8 §

text: lagen om inskrivningsregister,

text: 39 § sjölagen

text: eller

text: 4 kap. 25 §

text: lagen om företagshypotek samt fullgöra de uppgifter som enligt

text: 20 kap. 13 § jordabalken

text: ankommer på kollegiet,

text: Kollegiet förhandlar för statens räkning med den som kräver ersättning enligt de lagrum som anges i

text: 3 § 1.

text: Kollegiet får besluta om sådan ersättning, i den mån inte annat följer av

text: tredje stycket

text: Kollegiets beslut i dessa ersättningsärenden får inte överklagas.

text: Uppkommer en fråga om åtagande för staten att betala ersättning med belopp som överstiger 100 000 kronor, skall kollegiet hänskjuta ärendet till regeringen.

text: på den plats som regeringen godkänner, under fyra olika lås förvara och vårda rikets regalier och dyrbarheter i enlighet med förteckningar som uppgjorts,

text: förvara förteckningar över staten tillhörig lös egendom, som finns i de kungliga slotten och hovstallet,

text: förvara åtkomsthandlingar till statens fasta egendom, som står under kollegiets förvaltning,

text: föra liggare över rikets indelning.

text: Det åligger vidare kollegiet att

text: Kollegiet handlägger gemensamt med riksarkivet frågor om lokaler för kammararkivet, om fastställande av planer för ordnandet av arkivalierna i arkivet, om överflyttning av arkivalier från kammararkivet till andra arkiv och om utgallring av arkivalier från kammararkivet.

text: Är myndigheterna av olika mening i ett ärende enligt

text: första stycket

text: , skall ärendet överlämnas till regeringen.

text: Organisation

text: Chef för kollegiet är en generaldirektör.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på kollegiet.

text: Inom kollegiet finns fyra enheter: rättsavdelningen, fondbyrån, administrativa byrån och redovisningscentralen.

text: Varje enhet förestås av en chef. Chef för rättsavdelningen är en avdelningschef. En av enhetscheferna är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Inom rättsavdelningen, fondbyrån och administrativa byrån finns sektioner.

text: Varje sektion förestås av en chef. Chef för en av sektionerna inom rättsavdelningen är avdelningschefen.

text: Hos kollegiet finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får kollegiet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Vid kollegiet finns som rådgivande organ ett expertråd för medelsplaceringsfrågor. För expertrådets verksamhet meddelar kollegiet särskilda bestämmelser.

text: Finansiering

beteckning: 11 a §

text: för verksamheten med statliga lån och aktier så, att kollegiets kostnader täcks,

text: för placeringsverksamheten och fondförvaltningen i övrigt till högst 0,5 procent årligen beräknat efter marknadsvärdet på tillgångarna i dessa fonder,

text: för uppdragsverksamheten i övrigt genom särskilda avgifter.

text: Fondbyråns verksamhet skall finansieras genom avgifter, nämligen

text: Avgifterna fastställs av kollegiet efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Förordning (1987:779).

text: Ärendenas handläggning

text: Generaldirektören och enhetscheferna beslutar i frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning.

text: Förordning (1986:969).

text: I andra frågor än som avses i

text: 12 §

text: beslutar generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av annan tjänsteman hos kollegiet enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. Denne inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i hans ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och hans ställföreträdare har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av den tjänsteman som generaldirektören bestämmer.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som kollegiet har meddelat eller grunder som det tillämpar.

text: 13 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får ta över beredningen och föredragningen av ett ärende.

text: Enhetschefen har rätt att närvara, när ett ärende som hör till hans enhet föredras av någon annan. Motsvarande rätt tillkommer sektionscheferna.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 17 § har upphävts genom förordning (1986:969).

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Övriga tjänster i lägst N 26 tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av kollegiet.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Bisysslor

text: Besked enligt

text: lämnas av kollegiet även i fråga om tjänster som regeringen tillsätter, dock inte i fråga om generaldirektören.


dcterms:title: Riksrevisionsverkets föreskrifter (1986:612) till upphandlingsförordningen (1986:366)

rdfs:label: Riksrevisionsverket

text: Riksrevisionsverket meddelar med stöd av

text: 17 § upphandlingsförordningen (1986:366)

text: följande föreskrifter för verkställigheten av förordningen.

text: Till

text: 1 §

text: Beställer en myndighet en vara eller en tjänst från en leverantör enligt villkor angivna i ett avtal som tecknats med en annan statlig myndighet enligt förordningens bestämmelser (avropsavtal), behöver den avropande myndigheten inte tillämpa förordningen.

text: Till

text: 3 §

text: Myndigheten skall utnyttja möjligheterna att samverka med andra myndigheter, såsom att upphandla gemensamt, teckna avropsavtal som får utnyttjas av andra myndigheter och dra fördel av andra myndigheters sakkunskap.

text: Myndigheten skall utnyttja tillgängliga avropsavtal och andra former av inköpssamordning, om myndigheten inte finner att en separat upphandling eller någon annan lösning ger förmånligare villkor. Vid bedömningen av om en separat upphandling eller annan lösning är förmånligare skall myndigheten även beakta de särskilda kostnader som följer av att inte utnyttja inköpssamordningen, t. ex. administrativa merkostnader och kostnader för att skaffa sig sakkunskap.

text: Myndigheten skall överväga att med leverantören sluta sådant avtal som ger myndigheten erforderlig kontroll över kostnaderna för varan eller tjänsten, om myndigheten vid en upphandling bedömer

text: att affärsmässigt godtagbara villkor inte kan uppnås som en direkt följd av att konkurrens saknas eller är otillräcklig eller

text: att ett utvecklings- eller produktionsuppdrag måste läggas ut, trots att stor osäkerhet föreligger beträffande kostnaderna.

text: Till

text: 4 §

text: Sluten upphandling skall användas då förfrågningsunderlaget kan specificeras så klart att det kan ligga till grund för en reell tävlan mellan anbudsgivare och förhandlingar inte behövs.

text: Myndigheten får, om det finns särskilda skäl, av anbudsgivaren begära sådant förtydligande eller tillägg som behövs för att anbudet skall bli jämförbart med andra ingivna anbud. Sådan begäran skall normalt vara skriftlig. Muntlig begäran skall dokumenteras. Myndigheten skall även se till att anbudsgivaren antingen svarar skriftligt eller skriftligen bekräftar muntligt svar.

text: Förhandlingsupphandling skall användas då det klart framgår att affärsmässigt godtagbara villkor inte kan erhållas genom sluten upphandling. Förhandlingsupphandling skall användas även då myndighetens kostnader för att utarbeta förfrågningsunderlag för sluten upphandling inte skulle bli rimliga med hänsyn till upphandlingens storlek och karaktär.

text: Förhandlingar får inte föras förrän myndigheten infordrat anbud och anbud ingivits samt anbudstiden gått ut.

text: Direktupphandling får användas endast

text: om upphandlingen avser mindre belopp och myndighetens administrativa kostnader vid sluten upphandling eller förhandlingsupphandling därför inte skulle stå i rimlig proportion till upphandlingens värde eller

text: om myndigheten vid brådskande och oförutsedda behov inte hinner tillämpa någon annan upphandlingsform eller

text: om synnerliga skäl talar för att direktupphandling skall användas.

text: Till

text: 5 §

text: Förfrågningsunderlaget skall vara så tydligt och fullständigt som möjligt samt innehålla

text: en kravspecifikation i form av beskrivningar eller programhandlingar uttryckt företrädesvis i funktions- eller prestandatermer,

text: de kommersiella villkor som gäller för den aktuella upphandlingen, såsom betalnings- och leveransvillkor m.m., samt

text: de administrativa bestämmelser som gäller vid upphandlingen.

text: upphandlingsform

text: dag då anbud senast skall vara inkommet

text: dag till och med vilken anbudet skall vara bindande

text: sätt för märkning av anbud

text: att

text: upphandlingsförordningen

text: tillämpas av myndigheten

text: att anbudsgivaren skall uppge företagsform, län där företaget har sitt säte samt person- eller organisationsnummer

text: att myndigheten enligt

text: 9 §

text: förordningen får anta anbud endast från sådan anbudsgivare som är registrerad för betalning av mervärdesskatt, innehållen preliminär A-skatt eller arbetsgivaravgifter, om han är skyldig till det

text: att det enligt

text: 8 §

text: förordningen åligger myndigheten att kontrollera dessa registreringar och att inhämta uppgift om anbudsgivaren står i skuld för några skatter eller allmänna avgifter

text: tillåtna sätt för att lämna anbud.

text: I de administrativa bestämmelserna skall alltid anges

text: Myndigheten skall ange att anbudet skall lämnas antingen skriftligen i tillslutet omslag eller också med telefax (telecopy), telegram eller telex. Myndigheten får dock vid förhandlingsupphandling tillåta att anbudet lämnas även på annat sätt, om inte annat är särskilt föreskrivet i lag eller förordning. Myndigheten skall också ange att anbud som inte lämnats skriftligen omgående skall bekräftas genom skriftliga anbudshandlingar.

text: Anbudsgivarna skall ges skälig tid för att lämna anbud.

text: Vid förhandlingsupphandling skall det framgå att anbud kan antas utan föregående förhandling.

text: Gör myndigheten förtydligande av eller tillägg till förfrågningsunderlaget under anbudstiden, skall det ske skriftligen till samtliga leverantörer som fått förfrågningsunderlaget eller redan lämnat anbud. Har anbudsinfordran skett muntligen, får leverantörerna upplysas muntligen.

text: Till

text: 6 §

text: Vid anbudsinfordran utan annonsering skall anbud begäras från så många leverantörer som behövs med hänsyn till upphandlingens storlek och karaktär samt möjligheten att få till stånd tillfredsställande konkurrens.

text: När det finns särskilda skäl och under förutsättning att kravet på affärsmässighet och objektiv behandling inte åsidosätts får myndigheten tillfråga endast en leverantör. Motivet härtill skall dokumenteras.

text: En leverantör som inte särskilt tillfrågats har rätt att på begäran få förfrågningsunderlaget på samma villkor som en tillfrågad leverantör.

text: Innehållet i förfrågningsunderlaget skall alltid dokumenteras, även om anbud infordras på annat sätt än genom annonser eller skrivelser. Muntlig anbudsinfordran får användas endast om särskilda skäl föreligger.

text: Till

text: 7 §

text: Ankomstdag skall vid mottagandet av anbud antecknas på anbudets omslag eller på annat lämpligt sätt.

text: Öppnar myndigheten anbuden allteftersom de kommer in, skall anledningen härtill antecknas.

text: Anbuden skall vid anbudsöppningen föras upp i en förteckning som skall bestyrkas av de personer som deltagit i öppningen. Även anbudens ankomstdag skall anges i denna förteckning.

text: Till

text: 8 §

text: Om ett anbud i anbudsprövningen har visat sig vara förmånligt men lämnats av en anbudsgivare som inte är registrerad trots att han är skyldig till det eller som har skatte- eller avgiftsskulder, skall anbudsgivaren beredas möjlighet att yttra sig över uppgifterna samt informeras om vilka upphandlingsregler som gäller. Lämnar anbudsgivaren redogörelse som inte stämmer överens med de uppgifter som kommit fram vid kontrollen, skall förnyad kontroll företas innan beslut fattas i upphandlingsärendet.

text: Till

text: 11 §

text: Om samtliga anbud förkastas skall anbudsgivarna underrättas om detta.

text: Till

text: 12 §

text: Vid prövning av anbud som innehåller begäran om förskott skall myndigheten beakta de räntekostnader för staten som är förknippade med förskottet. Vid jämförelse mellan konkurrerande anbud skall anbudspriset därför räknas upp med ett belopp som motsvarar ränta på förskottet. Denna förskottsränta skall motsvara riksgäldskontorets ränta på den rörliga krediten, om de verkliga kapitalkostnaderna inte uppgår till annat belopp.

text: Om anbudsgivaren skall betala ränta på förskottet, skall denna beaktas vid jämförelse enligt

text: första stycket

text: I de fall en myndighet medger förskott som inte begärts i anbudet skall leverantören betala ränta på förskottet motsvarande riksgäldskontorets ränta på den rörliga krediten.

text: Förskott får inte lämnas om beställningen avser produkter som finns färdiga, om leveranstiden är kort eller om beställningen är av mindre omfattning för leverantören. Förskott får inte lämnas vid beställning av tjänster, om inte särskilda skäl föreligger.

text: Myndigheten skall avtala om ränta på förskott vid leveransförsening.

text: Till

text: 13 §

text: Underrättelsen till den anbudsgivare vars anbud antagits skall vara skriftlig. För att vinna tid får myndigheten dock lämna underrättelse på annat sätt. I sådant fall skall underrättelsen utan dröjsmål bekräftas skriftligen.

text: Om myndigheten antar anbud men gör ändring, tillägg eller förbehåll som inte överensstämmer med anbudet, skall myndigheten begära skriftlig bekräftelse från anbudsgivaren på att ändringen, tillägget eller förbehållet antas.

text: Till

text: 15 §

text: Vid överlåtelse av avtal skall myndigheten iaktta bestämmelserna i

text: 9 § första stycket

text: förordningen.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 1991. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 2 §; ny 3 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: upph. 3 a, 4 §§; ändr. 1, 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

dcterms:identifier: SFS 1986:616 i lydelse enligt SFS 2002:473

dcterms:title: Förordning (1986:616) om beredskapspolisen

rdfs:label: Justitiedepartementet PO

text: Under höjd beredskap eller då regeringen har beslutat om

text: tjänstgöring enligt

text: 4 kap. 8 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt skall beredskapspolismän finnas vid polismyndigheterna. Beredskapspolismännens huvudsakliga uppgift är att delta i sådan polisverksamhet som har anknytning till befolkningsskydd och räddningstjänst, men de får tas i anspråk även för andra lämpliga polisuppgifter.

text: Då samhället har utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt får det vid polismyndigheterna finnas beredskapspolismän, under förutsättning av att dessa ingått avtal med Rikspolisstyrelsen om sådan tjänstgöring. Regeringen beslutar efter framställning från Rikspolisstyrelsen om när sådana beredskapspolismän får tas i anspråk.

text: Vad som i lag eller annan författning är föreskrivet om polismän gäller i tillämpliga delar även beredskapspolismännen.

text: Förordning (1999:726).

text: Av förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt framgår att polisverksamhet är en verksamhet i det civila försvaret där totalförsvarspliktiga kan tjänstgöra med civilplikt. Av

text: 4 kap. 5 § samma förordning

text: framgår också att totalförsvarspliktiga har skyldighet att lämna uppgifter enligt

text: 2 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt till länsstyrelserna och till Rikspolisstyrelsen.

text: Av

text: 9 kap. 1 § 4

text: och 6 förordningen om totalförsvarsplikt framgår vidare att Krisberedskapsmyndigheten efter hörande av Rikspolisstyrelsen får meddela föreskrifter i fråga om grundutbildningens och repetitionsutbildningens längd och genomförande samt i fråga om krigsplacering såvitt avser civilplikt som skall fullgöras i polisverksamhet.

text: Förordning (2002:473).

text: Rikspolisstyrelsen får meddela närmare föreskrifter om beredskapspolisens organisation efter hörande av Försvarsmakten, Krisberedskapsmyndigheten och Statens räddningsverk.

text: Förordning (2002:473).

text: 3 a § har upphävts genom förordning (1995:689).

text: 4 § har upphävts genom förordning (1995:689).


text: Denna lag träder i kraft, i fråga om

text: 11 § första

text: och

text: andra styckena

text: den 1 januari 1987, och i övrigt den 1 september 1986.

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 11 §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 1-11 §§, rubr. närmast före 3 §; nya 6 a, 7 a, 7 b, 10 a §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tid före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1986:617 i lydelse enligt SFS 1999:1256

dcterms:title: Utsökningsregisterlag (1986:617)

rdfs:label: Finansdepartementet S5

text: Inledande bestämmelser

text: För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automatisk databehandling föras dels ett för hela landet gemensamt utsökningsregister (

text: det centrala utsökningsregistret

text: ), dels ett regionalt utsökningsregister för varje region.

text: verkställighet enligt

text: utsökningsbalken

text: verkställighet eller tillsyn enligt annan författning,

text: indrivning enligt lagen (

text: ) om indrivning av statliga fordringar m.m.,

text: avräkning enligt lagen (

text: ) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter,

text: planering och tillsyn av verksamhet som avses under 1-3,

text: fördelning av mål, ärenden och handlingar mellan kronofogdemyndigheter samt redovisning till sökanden.

text: Registren skall användas inom exekutionsväsendet för

text: ändamål som avses i

text: andra stycket 3

text: planering, samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet vid beskattning och tulltaxering,

text: utredningar vid bestämmande och uppbörd av skatter, tullar och socialavgifter,

text: tillsyn över innehavare av trafiktillstånd och trafikansvariga samt övriga prövade som avses i

text: 2 kap.

text: och

text: 15 §§

text: yrkestrafiklagen (1998:490)

text: tillsyn över innehavare av tillstånd till biluthyrning och övriga prövade som avses i

text: 10 §§

text: lagen (

text: ) om biluthyrning.

text: Lag (1998:495).

text: Registren får användas av myndigheter utanför exekutionsväsendet för

text: Riksskatteverket är registeransvarigt för det centrala utsökningsregistret. Kronofogdemyndigheten är registeransvarig för registret när det gäller uppgifter i mål eller ärenden som handläggs hos myndigheten och uppgifter som annars har förts in i registret av myndigheten.

text: Kronofogdemyndigheten är registeransvarig för det regionala utsökningsregistret för regionen.

text: Lag (1996:1439).

text: Registrens innehåll

text: Det centrala utsökningsregistret skall innehålla uppgifter om den som enligt

text: 1 kap. 7 § utsökningsbalken

text: är gäldenär eller svarande i mål hos en kronofogdemyndighet. I fråga om annan person får införas uppgifter som avses i

text: 6 § 9.

text: Lag (1995:441).

text: namn, adress och personnummer eller samordningsnummer, eller, när uppgift om sådant nummer saknas, särskilt registreringsnummer,

text: civilstånd och dag för civilståndsändring,

text: om han har avlidit dagen för dödsfallet,

text: om han har flyttat till utlandet dagen för utflyttningen och den församling från vilken utflyttningen skett.

text: Lag (1999:1054).

text: För en fysisk person skall i det centrala utsökningsregistret anges

text: För en juridisk person skall i det centrala utsökningsregistret anges firma, adress och organisationsnummer eller, när uppgift om organisationsnummer saknas, särskilt redovisnings- eller registreringsnummer.

text: För ett dödsbo får även registreras den avlidnes personnummer och dagen för dödsfallet.

text: Lag (1995:440).

text: exekutionstitel, skuldens storlek, arbetsgivare eller annan utbetalare av ersättning som avses i

text: 7 kap. 1 § utsökningsbalken

text: , medelsslag, dag när skulden fastställdes och när den förföll till betalning, influtna medel, den tidpunkt vid vilken skulden preskriberas samt andra förhållanden av betydelse för betalningsskyldigheten som framgår av exekutionstiteln eller av andra handlingar i målet,

text: de verkställighetsåtgärder som har begärts av sökanden,

text: den som sökt verkställigheten och vad som i övrigt behövs för utbetalning av influtna medel och annan redovisning,

text: ställd säkerhet, uppskov och avbetalningsplan,

text: utmätning, exekutiv försäljning, införsel, avräkning och betalningssäkring,

text: kvarstad och återtagande av vara,

text: bötesförvandling,

text: betalningsinställelse och likvidation,

text: skuldsanering enligt

text: skuldsaneringslagen (1994:334)

text: , företagsrekonstruktion enligt lagen (

text: ) om företagsrekonstruktion, konkurs, ackord och näringsförbud,

text: förhör eller annan åtgärd som har vidtagits för efterforskning av tillgångar,

text: förekomst av och tidpunkt för gäldenärsutredningen enligt

text: 6 § lagen (1993:891)

text: om indrivning av statliga fordringar m.m.,

text: redovisningen av verkställighetsuppdraget,

text: administrativa och tekniska uppgifter som behövs för registrets användning.

text: Lag (1996:773).

text: Utöver de uppgifter som anges i

text: och

text: 5 §§

text: får det centrala utsökningsregistret, i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, innehålla uppgifter om

beteckning: 6 a §

text: uppgifter som avses i

text: 6 §§

text: uppgift om beteckning på handling och, i förekommande fall, uppgift om att en handling i ett mål eller ärende inte finns i registret.

text: Ett regionalt utsökningsregister får, i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, i fråga om sådana personer för vilka uppgifter får registreras enligt

text: 3 §

text: innehålla

text: Registret får också innehålla handling som kommit in eller upprättats i ett mål eller ärende som handläggs av myndigheten. En sådan handling får innehålla uppgift som avses i

text: 4 §

text: eller

text: 6 § andra stycket

text: datalagen (1973:289)

text: endast om uppgiften lämnats i ett mål eller ärende eller om den behövs för handläggningen av målet eller ärendet.

text: Lag (1995:441).

ordinal: 6 a

text: Åtkomst och utlämnande

text: Riksskatteverket och kronofogdemyndigheterna får för de ändamål som anges i

text: 1 §

text: ha terminalåtkomst till det centrala utsökningsregistret.

text: den som är registrerad hos myndigheten som gäldenär i mål om exekutiva åtgärder,

text: den som i annat fall än som avses under 1 är gäldenär eller svarande i mål eller ärende som handläggs hos myndigheten,

text: make till person som avses under 1,

text: den som är gemensamt betalningsansvarig med person som avses under 1,

text: fåmansföretag och fåmanshandelsbolag som avses i

text: 56 kap.

text: 4 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: och delägare i sådant företag, om företaget eller delägare i detta är gäldenär som avses under 1,

text: skuldsanering, företagsrekonstruktion, konkurs och näringsförbud.

text: Terminalåtkomsten för en kronofogdemyndighet får avse endast uppgifter om

text: I den utsträckning som regeringen föreskriver får en sökande eller dennes ombud ha terminalåtkomst till uppgifter i det centrala utsökningsregistret om de mål eller ärenden som sökanden gett in.

text: Lag (1999:1256).

beteckning: 7 a §

text: Terminalåtkomst till regionala utsökningsregister får finnas för de ändamål som anges i

text: 1 §

text: och i den utsträckning som anges i andra-

text: femte styckena

text: nedan.

text: Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till uppgifter i regionala utsökningsregister som avses i

text: 6 a § första stycket

text: En kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till det regionala utsökningsregistret för regionen.

text: Regeringen får föreskriva att Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till handling som avses i

text: 6 a § andra stycket

text: och att en kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till uppgifter och handlingar i de regionala utsökningsregistren utöver vad som har sagts i

text: tredje stycket

text: I den utsträckning som regeringen föreskriver får en sökande eller dennes ombud ha terminalåtkomst till uppgifter i regionala utsökningsregister om de mål eller ärenden som sökanden gett in.

text: Lag (1996:1439).

text: I fråga om en handling som avses i

text: 6 a § andra stycket

text: får som sökbegrepp användas endast mål- eller ärendebeteckning och beteckning på handling.

text: Lag (1995:441).

text: Tullverket och skattemyndigheterna får ha terminalåtkomst till det centrala utsökningsregistret och till uppgifter som avses i

text: 6 a § första stycket

text: i regionala utsökningsregister. Terminalåtkomsten får avse endast uppgifter om person som förekommer i ärende hos myndigheten.

text: Lag (1999:413).

text: För utbetalning av influtna medel och för annan redovisning får uppgifter i det centrala utsökningsregistret eller i regionala utsökningsregister lämnas ut på medium för automatisk databehandling.

text: För annat ändamål än som anges i

text: första stycket

text: får uppgifter lämnas ut på medium för automatisk databehandling endast om detta följer av lag eller förordning eller regeringen har medgett det. Regeringen får uppdra åt Datainspektionen att lämna sådant medgivande i fråga om uppgifter som inte omfattas av sekretess. Datainspektionens beslut får överklagas hos regeringen.

text: Lag (1995:441).

text: Övriga bestämmelser

text: En myndighet som är registeransvarig för det centrala utsökningsregistret eller för ett regionalt utsökningsregister skall särskilt iaktta att uppgifterna i registret får bearbetas endast i enlighet med registrets ändamål. Regeringen får i det enskilda fallet medge annan bearbetning, om det finns särskilda skäl.

text: Lag (1995:441).

text: I ett registerutdrag enligt

text: 10 § datalagen (1973:289)

text: behöver i fråga om ett regionalt utsökningsregister uppgift i handling som har getts in i ett mål eller ärende eller som den registeransvarige har expedierat till den registrerade inte tas med. Om uppgiften finns i ett mål eller ärende rörande den som begärt utdraget, skall det framgå av utdraget att uppgiften inte finns med i detta.

text: Lag (1995:441).

text: I det centrala utsökningsregistret eller i regionala utsökningsregister skall uppgifter om indrivningsuppdrag som avser böter gallras vid utgången av det år då full betalning skedde. Andra uppgifter som avses i

text: 6 § 1

text: 11 samt uppgifter och handlingar som avses i

text: 6 a § första stycket 2

text: eller

text: andra stycket

text: skall gallras senast efter tre år eller vad gäller skuldsanering efter sex år. Denna tid räknas för uppgifter om betalningssäkring, kvarstad och näringsförbud från utgången av det år då åtgärden förföll eller förlorade sin verkan samt för uppgifter om skuldsanering, företagsrekonstruktion, konkurs och ackord från utgången av det år då förfarandet avslutades. För övriga uppgifter räknas tiden från utgången av det år under vilket målet avslutades.

text: Uppgifter enligt

text: och

text: 5 §§

text: skall gallras när det inte längre finns någon annan uppgift om personen i registret.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i

text: första stycket

text: Lag (1996:773).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1987. Förordningen får tillämpas också i fråga om kostnader och förluster som uppstått före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 2, 4, 5 §§; ny 2 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1990.

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1986:621) om ersättning till jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag samt till vissa fiskare med anledning av Tjernobylolyckan

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Ersättning av statsmedel får lämnas enligt denna förordning för kostnader och förluster på grund av radioaktivt nedfall med anledning av reaktorhaveriet i Tjernobyl i Sovjetunionen.

text: jordbruksföretag,

text: trädgårdsföretag,

text: renskötselföretag och

text: den som har meddelats särskild licens enligt förordningen (

text: ) om licens för yrkesfiske.

text: Förordning (1987:65).

text: Ersättning får i mån av tillgång på medel lämnas till

beteckning: 2 a §

text: Ersättning lämnas för merkostnader och inkomstförluster till följd av åtgärder som har vidtagits i syfte att förebygga hälsorisker från livsmedel.

text: Förordning (1987:65).

ordinal: 2 a

text: Ersättningsbelopp får betalas ut i förskott.

text: När den slutliga ersättningen fastställs, skall förskottbetalning avräknas.

text: Frågor om ersättning enligt

text: 2 § 1

text: --3 prövas av statens jordbruksverk eller, efter verkets bemyndigande, av länsstyrelsen.

text: Frågor om ersättning enligt

text: 2 § 4

text: prövas av fiskeriverket eller, efter verkets bemyndigande, av länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsens beslut enligt

text: 2 § 1

text: --3 får överklagas hos jordbruksverket. Länsstyrelsens beslut enligt

text: 2 § 4

text: får överklagas hos fiskeriverket.

text: Jordbruksverkets och fiskeriverkets beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1991:560).

text: Jordbruksverket får meddela ytterligare föreskrifter om ersättning enligt

text: 2 § 1

text: Fiskeriverket får meddela ytterligare föreskrifter om ersättning enligt

text: 2 § 4.

text: Förordning (1991:560).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1986.

text: Genom förordningen upphävs Kungl. Maj:ts bestämmelser den 16 mars 1973 om elevområden och gemensam intagning för gymnasieskolan m. m. för Stor-Stockholm.

text: I fråga om den gemensamma intagningsnämnden skall punkt 4 i de upphävda bestämmelserna tillämpas intill utgången av år 1991, om inte annat följer av särskilda föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Förordning (1988:1436).

text: I samband med beslut om intagning på grundval av ansökningar som kommit in till den gemensamma intagningsnämnden före den 1 augusti 1986 får nämnden besluta om dispens från gällande bestämmelser om högsta antal elever i klass.

text: Den gemensamma intagningsnämnden får intill utgången av år 1991 besluta i fråga om mottagande av sökande som inte hör till elevområde enligt förordningen. Ett sådant beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1988:1436).

text: Föreskriften i

text: 7 §

text: gäller inte vid intagning på grundval av ansökningar som har kommit in till den gemensamma intagningsnämnden före den 1 augusti 1986.

text: Intagningsnämndens beslut i fråga om sådan dispens får överklagas hos skolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas.

rpubl:andrar: ändr. 7 §, 5 p övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 3, 5 p övergångsbest.

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om samordnad intagning till vissa gymnasieskolor i Stockholms län skall upphöra att gälla vid utgången av november 1991.

text: och

text: 7 §§

text: i den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om sådan utbildning som skall börja före utgången av juni 1992.

text: Vidare får den gemensamma intagningsnämnden intill utgången av juni 1992 besluta i fråga om mottagande av sökande som inte hör till elevområde enligt förordningen. Ett sådant beslut får överklagas hos skolväsendets överklagandenämnd.

dcterms:title: Förordning (1986:625) om samordnad intagning till vissa gymnasieskolor i Stockholms län

text: Botkyrka, Danderyds, Ekerö, Haninge, Huddinge, Järfälla, Lidingö, Nacka, Nynäshamns, Salems, Sigtuna, Sollentuna, Solna, Stockholms, Sundbybergs, Tyresö, Täby, Upplands-Bro, Upplands-Väsby, Vallentuna, Vaxholms, Värmdö och Österåkers kommuner (upptagningskommunerna) samt

text: Stockholms läns landstingskommun.

text: Denna förordning gäller

text: Med skolkommuner avses i förordningen de upptagningskommuner som anordnar gymnasieskola med linjer eller specialkurser eller bådadera.

text: Upptagningskommunerna bildar ett elevområde som är gemensamt för alla skolkommuners gymnasieskolor.

text: Landstingskommunen bildar elevområde för studievägarna vid sin gymnasieskola.

text: Länsskolnämnden i Stockholms län skall fastställa större elevområden än som anges i

text: 2 §

text: för de studievägar vid skolkommunernas och landstingskommunens gymnasieskolor för vilka det behövs på grund av föreskrifterna i

text: 5 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: eller av andra skäl. I fråga om elevområde som skulle sträcka sig utanför länets gränser skall länsskolnämnden samråda med länsskolnämnden i annat berört län. Om länsskolnämnderna i ett sådant fall inte enas, skall beslut fattas av skolöverstyrelsen.

text: Länsskolnämndens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen genom besvär. Enskilda har inte besvärsrätt. Skolöverstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Större elevområden än som anges i

text: 2 §

text: gäller också, om så är särskilt föreskrivet av regeringen.

text: Fråga som avses i

text: 5 kap. 9 § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: skall prövas av länsskolnämnden när det gäller gemensamt elevområde enligt denna förordning.

text: Landstingskommunen och skolkommunerna skall ha en gemensam intagningsnämnd för sina gymnasieskolor.

text: Om ledamöter och suppleanter i den gemensamma intagningsnämnden meddelar regeringen särskilda föreskrifter.

text: I sina beslut om intagning skall den gemensamma intagningsnämnden även fördela intagna sökande mellan huvudmännens gymnasieskolor och mellan dessa skolors enheter.

text: Vid denna fördelning skall den som tagits in på viss studieväg i första hand placeras i hemkommunens gymnasieskola om den aktuella studievägen anordnas där. Vid tillämpningen av denna bestämmelse skall med hemkommunens gymnasieskola likställas gymnasieskola i sådan skolkommun med vilken hemkommunen träffat avtal om att skolkommunen i sin gymnasieskola skall ta emot elever från hemkommunen.

text: Besluten får inte överklagas.

text: Förordning (1991:33).

text: I fall som avses i

text: 9 kap. 49 § gymnasieförordningen (1987:743)

text: skall den gemensamma intagningsnämnden höra ett yrkesråd hos någon av de huvudmän i vilkas gymnasieskolor sökanden kan bli elev om han tas in.

text: Förordning (1987:729).


rpubl:andrar: upph. 21 §; ändr. 12 §

dcterms:title: Förordning (1986:629) med instruktion för konsumentverket

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: , tillämpas på konsumentverket.

text: Uppgifter

text: Verket är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor.

text: Verket har till uppgift att stödja hushållen i deras strävan att effektivt utnyttja sina resurser samt att stärka konsumenternas ställning på marknaden. I anslutning till detta fullgörs de uppgifter som tillkommer konsumentombudsmannen enligt

text: marknadsföringslagen (1975:1418)

text: konsumentkreditlagen (1977:981)

text: och lagen (

text: ) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden.

text: undersöka och följa hushållens förhållanden samt konsumenternas situation på marknaden,

text: stödja hushållen i deras strävan att utnyttja sina resurser effektivt,

text: uppmärksamma konsumentgrupper, som ekonomiskt, socialt eller utbildningsmässigt är svaga,

text: övervaka marknadens utbud samt företagens marknadsföring och säljvillkor,

text: utarbeta riktlinjer för företagens marknadsföring och utformning av varor, tjänster och andra nyttigheter samt för företagens tillämpning av

text: konsumentkreditlagen (1977:981)

text: söka påverka producenter, distributörer och marknadsförare att anpassa sin verksamhet efter konsumenternas behov och stimulera företagens egenåtgärder i detta avseende,

text: utföra eller låta utföra undersökningar av olika varor, tjänster och andra nyttigheter,

text: informera andra organ om sådana konsumentproblem som verket inte kan åtgärda,

text: främja informationen till konsumenterna om fakta och förhållanden som är väsentliga för dem,

text: främja undervisning och utbildning i konsumentfrågor,

text: stödja organisationer som arbetar med konsumentfrågor,

text: stödja forskning inom verkets arbetsområde,

text: följa reklamens utveckling,

text: följa utvecklingen och beakta konsumenternas intressen beträffande distributions- och varuförsörjningsfrågor samt att fullgöra uppgifter enligt förordningen (

text: ) om glesbygdsstöd,

text: svara för centrala uppgifter i anslutning till konsumentverksamheten på lokal nivå.

text: Det åligger verket särskilt att

text: Verket får utföra undersökningar på uppdrag av myndigheter eller enskilda. Uppgift om resultat av en undersökning, som har utförts för uppdragsgivares räkning, får inte offentliggöras utan dennes samtycke.

text: Ersättning för utförda uppdrag utgår enligt den taxa som verket fastställer.

text: Verket bör samråda med andra myndigheter som handlägger konsumentfrågor.

text: Verket bör vidare samarbeta med kommunerna och med enskilda organisationer, vilkas verksamhet omfattar konsumentfrågor.

text: Verket företräder staten inom sitt verksamhetsområde om annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: Organisation

text: Verket leds av en styrelse som består av tio personer. I styrelsen ingår myndighetens generaldirektör. Denne är ordförande.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. skall tillämpas på verket.

text: Generaldirektören är chef för verket och dessutom konsumentombudsman.

text: Under generaldirektören finns två chefstjänstemän med samordnings- och utvecklingsansvar för de verksamhetsområden som verket bestämmer.

text: Inom verket finns ett KO-sekretariat, vars uppgift främst är att biträda konsumentombudsmannen med dennes uppgifter enligt

text: marknadsföringslagen (1975:1418)

text: och lagen (

text: Inom verket finns vidare fem enheter med uppgifter inom de konsumentpolitiska områden som verket särskilt anger. Verket bestämmer ansvarsfördelningen mellan enheterna. Dessutom finns en tidskriftsenhet, en administrativ enhet och ett informationssekretariat till verksledningen.

text: Fem av enheterna förestås av byråchefer. En av byråcheferna är dessutom laboratoriechef.

text: Chefen för KO-sekretariatet är konsumentombudsmannens ställföreträdare. Generaldirektörens ersättare i dennes uppgift som konsumentombudsman är konsumentombudsmannens ställföreträdare. En av chefstjänstemännen är generaldirektörens ställföreträdare i övrigt.

text: Hos verket finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får verket anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Till verket är en rådgivande nämnd knuten, glesbygdsnämnden, med uppgift att bistå verket med råd rörande distribution och varuförsörjning i glesbygd och därmed sammanhängande frågor.

text: Nämnden består av åtta ledamöter, som utses av regeringen.

text: Regeringen förordnar en av dessa att vara ordförande och en att vara vice ordförande. För ledamöterna finns ersättare till det antal regeringen bestämmer.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om myndighetens organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: viktigare frågor om omfattningen och inriktningen av verkets verksamhet,

text: frågor om tillsättning av tjänster i lägst lönegrad N 23,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst fem av de i

text: 7 § första stycket

text: angivna ledamöterna är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:1276).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelande mellan generaldirektören och minst fem andra ledamöter. Kan ärendet lämpligen inte avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattats enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av generaldirektören ensam.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får överlämnas åt annan tjänsteman än generaldirektören att avgöra ärenden eller en grupp av ärenden som inte är av sådant slag att de behöver prövas av generaldirektören. Uppdrag att föra talan vid marknadsdomstolen får dock lämnas endast till en tjänsteman som är lagkunnig.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst utövar vardera ställföreträdaren tjänsten till den del den omfattar hans område. Ställföreträdaren inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i generaldirektörens ställe vid behandlingen av visst ärende eller viss grupp av ärenden inom det egna ansvarsområdet.

text: När både generaldirektören och någon av hans ställföreträdare har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av den tjänsteman som generaldirektören bestämmer.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt, som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som verket eller konsumentombudsmannen har meddelat eller med grunder som de tillämpar.

text: Första stycket gäller även vid ledighet på tjänsten som generaldirektör, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 15 §

text: eller inom KO-sekretariatet avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: En chefstjänsteman, chefen för en enhet eller chefen för ett sekretariat har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans verksamhetsområde föredras av någon annan.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 21 § har upphävts genom förordning (1986:1276).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Anförs klagomål mot en viss marknadsföringsåtgärd och är det fråga endast om prövning enligt 2--

text: 4 § marknadsföringslagen (1975:1418)

text: , får klagomålen lämnas utan åtgärd, om det med hänsyn till konsumentintresset är av ringa betydelse att saken prövas.

text: Innan konsumentombudsmannen ansöker hos marknadsdomstolen om förbud eller åläggande enligt 2--

text: 4 § marknadsföringslagen (1975:1418)

text: eller om förbud enligt

text: 1 § lagen (1971:112)

text: om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, skall den som ansökningen gäller ges tillfälle att yttra sig. Detta gäller dock inte i brådskande fall eller om det finns andra särskilda skäl.

text: Ett föreläggande enligt

text: eller

text: 15 §§

text: marknadsföringslagen (1975:1418)

text: eller

text: 6 § lagen (1971:112)

text: om avtalsvillkor i konsumentförhållanden skall avfattas skriftligen och undertecknas av konsumentombudsmannen.

text: Föreläggandet godkänns genom att den till vilken det riktas undertecknar och tillställer konsumentombudsmannen en förklaring, att han godkänner det förbud eller åläggande som anges i föreläggandet. Ett godkännande som tecknas på en annan handling än föreläggandet gäller endast om det klart framgår vilket föreläggande som avses.

text: Tjänstetillsättning

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Styrelsens övriga ledamöter förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Glesbygdsnämndens ledamöter förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Tjänst som chefstjänsteman, konsumentombudsmannens ställföreträdare eller byråchef tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av verket.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Övriga bestämmelser

text: Glesbygdsnämnden sammanträder när nämndens ordförande anser att det behövs.

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av verket i fråga om de tjänster som regeringen tillsätter utom för generaldirektören och dennes ställföreträdare samt konsumentombudsmannens ställföreträdare.

text: Konsumentombudsmannens beslut i ärenden enligt

text: marknadsföringslagen (1975:1418)

text: eller lagen (

text: ) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden får överklagas endast i den utsträckning som anges i dessa lagar.


dcterms:title: Förordning (1986:631) om belopp för år 1985 enligt 4 § förordningen (1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Regeringen fastställer att det belopp som avses i

text: 4 § förordningen (1983:944)

text: om statsbidrag till social hemhjälp/n1/ skall vara 250 kronor för år 1985.