rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: upph. 20 §

rpubl:andrar: ändr. 17 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1998.

text: I fråga om särskilt utbildningsbidrag som har beviljats före ikraftträdandet gäller

text: 10 §

text: i dess lydelse närmast före den 1 juli 1998.

rpubl:andrar: ändr. 9, 28 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 2 juli 2001 i fråga om

text: 9 §

text: och i övrigt den 1 juli 2001. Den äldre lydelsen av

text: och

text: 33 §§

text: gäller fortfarande i fråga om studiestöd som beviljats enligt den upphävda

text: studiestödslagen (1973:349)

text: eller enligt övergångsbestämmelserna till

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för särskilt utbildningsbidrag som avser tid före upphävandet.

dcterms:identifier: SFS 1996:1654 i lydelse enligt SFS 2001:434

dcterms:title: Förordning (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag

text: Inledande bestämmelser

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas enligt bestämmelserna i denna förordning för studier som bedrivs inom ramen för kommunal och statlig vuxenutbildning eller vid folkhögskolor.

text: Förordning (1997:1220).

text: Det särskilda utbildningsbidraget handhas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Vem som kan få bidraget

text: var anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen i den ordning som Arbetsmarknadsstyrelsen föreskriver, och

text: skulle ha rätt till arbetslöshetsersättning enligt lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring.

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas till en arbetslös som vid tiden för studiernas början

text: Om någon som blivit uppsagd studerar under uppsägningstiden eller under tid med avgångsvederlag är det tillräckligt om villkoren i

text: första stycket 1

text: och

text: är uppfyllda vid utgången av uppsägningstiden eller när tiden med avgångsvederlag har löpt ut.

text: Med avgångsvederlag menas annan ersättning än pension på grund av anställningens upphörande. Tid med avgångsvederlag beräknas med utgångspunkt i avgångsvederlagets storlek i förhållande till personens genomsnittliga inkomst per månad i anställningen under en viss period. Närmare föreskrifter om beräkningen av tiden meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Förordning (1998:658).

text: har förvärvsarbetat i Sverige på minst halvtid under minst fem år, och som

text: vid arbetslöshet skulle ha rätt till arbetslöshetsersättning enligt lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring.

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas till en arbetstagare som

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas till en arbetstagare bara om arbetsgivaren genom en överenskommelse med den berörda lokala arbetstagarorganisationen har åtagit sig att för arbete i minst samma omfattning som utförts av sökande anställa någon som är långtidsarbetslös och som anvisas av den offentliga arbetsförmedlingen.

text: Med förvärvsarbete jämställs vård av barn på minst halvtid under högst två år.

text: Förordning (1997:1220).

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas till en studerande som fyller minst 25 år och högst 55 år det år då bidraget börjar lämnas.

text: Förordning (1997:1220).

text: Särskilt utbildningsbidrag får inte lämnas till den som har ett slutbetyg från en treårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning. Bidrag får dock lämnas, om den studerande är arbetslös och uppenbarligen saknar kunskaper som svarar mot den nu angivna utbildningen eller om det annars finns särskilda skäl.

text: Vilka studier bidraget får lämnas för

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas för studier på grundskolenivå samt på gymnasieskolenivå. Studierna skall ha en sådan inriktning att de för den studerande kan vara en del av en utbildningsgång som leder fram till kunskaper motsvarande en grundskoleutbildning eller en treårig gymnasieskoleutbildning. Bidrag får också lämnas för kommunal och statlig vuxenutbild- ning i form av orienteringskurser eller motsvarande inom folkhögskolan.

text: Närmare föreskrifter om vilken utbildning som skall anses ligga på grundskole- eller gymnasieskolenivå meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Förordning (1997:134).

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas vid studier på minst 25 procent av heltid. Vid bedömande av om den studerande har rätt till särskilt utbildningsbidrag för heltidsstudier får hänsyn tas till studier inom svenskundervisning för invandrare.

text: Närmare föreskrifter om omfattningen av de studier som kan ge rätt till särskilt utbildningsbidrag meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Bidragets storlek

text: Till en heltidsstuderande lämnas för varje tidsperiod om 15 dagar särskilt utbildningsbidrag med det belopp som den studerande skulle ha fått i aktivitetsstöd för heltidsstudier under en lika lång sammanhängande tidsperiod enligt bestämmelserna i förordningen (

text: ) om aktivitetsstöd.

text: När det särskilda utbildningsbidragets belopp bestäms skall dag med särskilt utbildningsbidrag jämställas med ersättningsdag i en ersättningsperiod enligt förordningen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring. I sådant fall skall dagar med särskilt utbildningsbidrag först räknas om till motsvarande antal dagar enligt förordningen om aktivitetsstöd. Särskilt utbildningsbidrag skall samordnas med arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd på det sätt som anges i förordningen om arbetslöshetsförsäkring.

text: Förordning (2001:434).

text: Till en deltidsstuderande som bedriver studier i minst samma omfattning som omfattningen av det arbete som skulle ha lagts till grund för arbetslöshetsersättningen, lämnas särskilt utbildningsbidrag med samma belopp som skulle ha lämnats vid heltidsstudier enligt

text: 9 §

text: Till en deltidsstuderande som bedriver studier i mindre omfattning än vad som avses i

text: första stycket

text: får storleken av det särskilda utbildningsbidraget bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Bidraget lämnas med 25, 50, 75 och 90 procent av helt bidrag.

text: Närmare föreskrifter om beräkningen av bidragets storlek för deltidsstuderande meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Förordning (1998:658).

text: För en tidsperiod som omfattar mindre än 15 dagar lämnas för varje kalenderdag särskilt utbildningsbidrag med en femtondel av de i

text: 10 §§

text: angivna beloppen.

text: Bidragstiden

text: Särskilt utbildningsbidrag får lämnas för studier som bedrivs under andra halvåret 1997 eller senare. Studierna skall bedrivas under minst två veckor och högst tolv heltidsmånader, om inte något annat följer av

text: andra stycket

text: En arbetslös som har fått särskilt utbildningsbidrag i tolv heltidsmånader kan beviljas förlängt bidrag för fortsatta studier, dock längst till och med den 30 juni 1999. Den sammanlagda tiden med särskilt utbildningsbidrag får dock inte överstiga 20 heltidsmånader.

text: Särskilt utbildningsbidrag lämnas för varje kalenderdag under studietiden. Bidraget får dock i vissa fall lämnas även för annan tid än studietid enligt

text: 7 kap.

text: 5 a

text: och

text: 17 a §§

text: och

text: 9 kap. 7 §

text: i den upphävda

text: studiestödslagen (1973:349)

text: samt

text: 7 kap. 3 a §

text: i den upphävda

text: studiestödsförordningen (1973:418)

text: Förordning (2001:434).

text: Centrala studiestödsnämnden fastställer den tid för vilken särskilt utbildningsbidrag lämnas.

text: Ansökan

text: Särskilt utbildningsbidrag beviljas efter ansökan. Ansökan ges in till Centrala studiestödsnämnden inom den tid som nämnden bestämmer. Om det finns särskilda skäl, får en ansökan prövas trots att den har kommit in för sent.

text: Ansökan om särskilt utbildningsbidrag skall göras på en blankett som Centrala studiestödsnämnden fastställer.

text: Om ansökan avser en arbetstagare, skall det av ansökan framgå att det har träffats en sådan överenskommelse som anges i

text: 4 § andra stycket

text: Uppgifterna i ansökan skall avges på heder och samvete. Ansökan skall vara egenhändigt underskriven av den sökande. Har den sökande en förvaltare enligt

text: föräldrabalken

text: , skall förvaltaren ha tecknat samtycke på ansökan, om det följer av förvaltaruppdraget.

text: Urval

text: Vid urval bland dem som kan få särskilt utbildningsbidrag skall bidraget i första hand lämnas för orienteringskurser och för studier på grundskolenivå. I andra hand skall bidraget lämnas för studier på gymnasieskolenivå.

text: Vid urval bland sökande till studier på gymnasieskolenivå ges företräde i första hand till sökande som helt saknar sådan utbildning. I andra hand ges företräde till sökande som har en kortare gymnasial utbildning framför den som har en längre gymnasial utbildning. Vid prövningen skall högskoleutbildning och annan eftergymnasial utbildning jämställas med gymnasial utbildning.

text: Närmare föreskrifter om tillämpningen av första och

text: andra styckena

text: meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Förordning (1998:658).

text: Har flera sökande som är arbetslösa liknande utbildningsbakgrund och likartad utbildningsinriktning, skall den som har varit arbetslös under en längre tid ges företräde framför den som har varit arbetslös under en kortare tid.

text: Närmare föreskrifter om tillämpningen av

text: första stycket

text: Har flera sökande som är arbetstagare liknande utbildningsbakgrund och likartad utbildningsinriktning, skall hänsyn tas till utbildningens betydelse för fortsatt yrkesverksamhet. Därefter beaktas att den som har arbetat under en längre tid bör ges företräde framför den som har arbetat under en kortare tid.

text: första stycket

text: En sökande som tidigare har fått särskilt utbildningsbidrag på grundskole- eller gymnasieskolenivå har alltid företräde till fortsatt bidrag vid studier på samma nivå, om inte något annat följer av

text: 6 §

text: eller

text: 21 §

text: jämförd med

text: 4 kap. 7 §

text: i den upphävda

text: studiestödslagen (1973:349)

text: Förordning (2001:434).

text: Bestämmelserna i

text: 4 kap. 7 §

text: och

text: 8 § andra stycket

text: i den upphävda

text: studiestödslagen (1973:349)

text: skall tillämpas på särskilt utbildningsbidrag.

text: Förordning (2001:434).

text: Sökanden skall underrättas om ett beslut om särskilt utbildningsbidrag. I underrättelsen skall det lämnas en uppgift om innehållet i

text: och

text: 27 §§

text: Utbetalningen

text: Centrala studiestödsnämnden beräknar och betalar ut det särskilda utbildningsbidraget.

text: Särskilt utbildningsbidrag betalas ut för högst ett kalenderhalvår i sänder.

text: Närmare föreskrifter om utbetalning av särskilt utbildningbidrag meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Särskilt utbildningsbidrag får betalas ut bara om den studerande, enligt de närmare föreskrifter som Centrala studiestödsnämnden meddelar, styrker att han eller hon bedriver de studier som bidraget avser.

text: Ändrade förhållanden

text: En studerande som har beviljats särskilt utbildningsbidrag skall till Centrala studiestödsnämnden anmäla sådana ändringar av sina förhållanden som är av betydelse för rätten till bidraget eller för bidragets storlek.

text: Den studerandes rätt till särskilt utbildningsbidrag skall omprövas, när ändrade förhållanden föranleder det. Om en studerande avbryter sina studier, förlorar den studerande sin rätt att få särskilt utbildningsbidrag. Detta gäller också den som har börjat bedriva andra studier än som angetts i beslutet, om det inte finns särskilda skäl.

text: I fråga om återkrav tillämpas bestämmelserna i

text: 9 kap. 2 §

text: i den upphävda

text: studiestödslagen (1973:349)

text: och

text: 9 kap. 1 a §

text: i den upphävda

text: studiestödsförordningen (1973:418)

text: Förordning (2001:434).

text: Samordning med andra förmåner

text: Särskilt utbildningsbidrag får inte tas emot för samma tid som det redan har beviljats studiemedel enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: Särskilt utbildningsbidrag får inte heller tas emot för samma tid som det lämnas aktivitetsstöd för deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program eller bidrag enligt förordningen (

text: ) om bidrag vid korttidsstudier.

text: Förordning (2001:434).

text: Särskilt utbildningsbidrag lämnas inte för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer.

text: Överklagande

text: Centrala studiestödsnämndens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Ett beslut om särskilt utbildningsbidrag enligt denna förordning skall omprövas av Centrala studiestödsnämnden, om den som beslutet angår skriftligen begär det. Vid omprövningen får beslutet inte ändras till nackdel för den som begärt omprövningen.

text: En begäran om omprövning skall ha kommit in till Centrala studiestödsnämnden inom tre veckor från den dag då den som beslutet angår fick del av det.

text: Förordning (2001:434).

text: Särskilda föreskrifter

text: Arbetsmarknadsstyrelsen skall på begäran lämna Centrala studiestödsnämnden sådana uppgifter om den sökande som anges i

text: 3 §

text: . Uppgifterna får lämnas på medium för automatisk databehandling.

text: Allmän försäkringskassa skall lämna Centrala studiestödsnämnden uppgifter om sådana sjukperioder som har godkänts av kassan.

text: Om en studerande beviljas särskilt utbildningsbidrag för en tid då den studerande redan har tagit emot studiemedel enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: skall detta stöd räknas från bidraget.

text: Ett belopp som inte kan räknas av skall återkrävas. På belopp som krävs tillbaka skall ränta tas ut från den dag som infaller en månad efter det att beslut om återkrav har fattats. Ränta utgår efter en räntesats som vid varje tidpunkt med två procentenheter överstiger statens utlåningsränta. Om det finns särskilda skäl, kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att betala ränta.

text: Förordning (2001:434).

text: Särskilt utbildningsbidrag kan minskas för tid som den studerande får annan ersättning än pension av en arbetsgivare.

text: Närmare föreskrifter om minskning av bidraget meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Förordning (1998:658).

text: Lagen (

text: ) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt skall tillämpas på särskilt utbildningsbidrag, om detta har sökts efter varsel om eller utbrott av arbetskonflikt. Dock skall lagen inte tillämpas på särskilt utbildningsbidrag till personer med funktionshinder som av medicinska eller sociala skäl behöver utbildning på grund av funktionsnedsättningen.

text: Närmare föreskrifter för verkställighet av denna förordning meddelas av Centrala studiestödsnämnden.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996.

type: punkt

text: Kungörelsen (1959:22) om tillämpning av ett mellan Sverige och Förenade Arabrepubliken den 29 juli 1958 ingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande inkomst- och förmögenhetsskatter samt kungörelsen (1973:53) om kupongskatt för person som är bosatt i Arabrepubliken Egypten (f. d. provinsen Egypten i Förenade Arabrepubliken), m. m. skall alltjämt tillämpas

ordinal: a

text: i fråga om skatt som innehålls vid källan, på belopp som betalats eller krediterats före den 1 januari 1997,

ordinal: b

text: i fråga om övriga skatter på inkomst, för beskattningsår som börjat före den 1 januari 1997, samt

ordinal: c

text: i fråga om förmögenhetsskatt, på förmögenhet som taxeras vid 1997 eller tidigare års taxering.

type: lista

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Förordning (1996:167) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Egypten

rdfs:label: Finansdepartementet S3

rdfs:label: Regeringskansliet

text: i fråga om skatt som innehålls vid källan, på belopp som betalats eller krediterats den 1 januari 1997 eller senare, och

text: i fråga om övriga skatter, för beskattningsår som börjar den 1 januari 1997 eller senare.

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Egypten skall träda i kraft den 1 juli 1996 och tillämpas

type: stycke

text: Avtalet träder i kraft den 16 mars 1996.


rpubl:andrar: ändr.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1996:168 i lydelse enligt SFS 2022:1575

dcterms:title: Lag (1996:168) om vissa äldre sedlar

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

beteckning: 1 §

text: sedlar på 5 kronor enligt kungörelsen (1966:2) om nya sedlar på fem kronor,

text: sedlar på 10 kronor enligt kungörelsen (1965:68) om nya sedlar på femtio och tio kronor,

text: sedlar på 10 kronor med anledning av Riksbankens 300- årsjubileum enligt kungörelsen (1968:128) om nya sedlar på tio kronor,

text: sedlar på 50 kronor enligt kungörelsen (1965:68) om nya sedlar på femtio och tio kronor,

text: sedlar på 100 kronor enligt kungörelsen (1965:510) om nya sedlar på etthundra kronor,

text: sedlar på 500 kronor enligt Riksbankens kungörelse (RBFS 1985:2) om utgivande av sedlar på femhundra kronor,

text: sedlar på 1 000 kronor enligt förordningen (

text: ) om nya sedlar på ettusen kronor.

text: Av Sveriges riksbank utgivna sedlar enligt följande författningar ska upphöra att vara lagligt betalningsmedel den 31 december 1998:

text: Bestämmelser om inlösen av sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel finns i lagen (

text: ) om Sveriges riksbank.

text: Lag (2022:1575).

type: paragraf


dcterms:title: Förordning (1996:173) om Miljö- och rymdforskningsinstitutet i Kiruna

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inom Forskningsrådsnämnden finns Miljö- och rymdforskningsinstitutet i Kiruna.

text: fördela de medel som tilldelats ett miljö- och rymdforskningsprojekt i Kiruna inom ramen för Europeiska unionens regionala utvecklingsprogram för mål 6-området avseende åren 1995-1999,

text: svara för rapportering till bidragsgivarna av dels resultat av forskningen, dels regionalekonomiska effekter av institutets verksamhet,

text: verka för att information om forskningen och forskningsresultaten sprids,

text: planera och förbereda en fortsatt verksamhet efter programtidens utgång, och

text: svara för redovisning och rapportering av verksamheten vid institutet enligt beslut av Övervakningskommittén för mål 6.

text: Institutet har till uppgift att

beteckning: 2 §

text: Institutet leds av en styrelse, som består av en ordförande och åtta andra ledamöter. Ordföranden och de andra ledamöterna utses av regeringen för en bestämd tid.

beteckning: 3 §

text: Vid institutet finns en föreståndare. Föreståndaren anställs genom beslut av styrelsen för en begränsad tid, dock längst till utgången av år 2000.

beteckning: 4 §

text: Styrelsen beslutar i frågor som rör budget och verksamhetsplanering samt avger årsredovisning och anslagsframställning till Forskningsrådsnämnden.

text: Årsredovisningen och anslagsframställningen skall ingå i den årsredovisning respektive anslagsframställning som Forskningsrådsnämnden lämnar till regeringen. Institutets verksamhet skall därvid redovisas särskilt.


text: Denna lag träder i kraft den 16 juni 1996.

text: Produkter som omfattas av denna lag får släppas ut på den svenska marknaden till och med den 15 juni 1998 även om de inte uppfyller de krav som uppställs i lagen eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.

text: Sanktionsavgift enligt

text: 6 a §

text: får inte dömas ut för överträdelser som har skett före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: nya 1 a, 6 a §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3, 5, 6 §§; nya 1 b, 2 a §§, rubr. närmast före 1 b §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1996:18 i lydelse enligt SFS 2011:801

dcterms:title: Lag (1996:18) om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar

rdfs:label: Näringsdepartementet RST

text: Lagens tillämpningsområde

type: rubrik

text: Denna lag skall tillämpas på fritidsbåtar, vattenskotrar, motorer som driver eller är avsedda att driva fritidsbåtar eller vattenskotrar samt på viss utrustning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från lagens tillämpningsområde.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utrustning som skall omfattas av lagen.

text: Lag (2004:475).

beteckning: 1 a §

text: Bestämmelser som gäller de produkter som omfattas av denna lag finns även i

text: produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: Lag (2004:464).

ordinal: 1 a

text: Definitioner

beteckning: 1 b §

kind: term

text: fritidsbåt

text: : ett fartyg som har en skrovlängd på minst 2,5 och högst 24 meter och som är avsett för sport- och fritidsändamål,

text: vattenskoter

text: : en farkost vars längd understiger fyra meter och som har en förbränningsmotor med ett vattenjetaggregat som främsta drivkälla och har utformats för att framföras av en eller flera personer som sitter, står eller står på knä på farkosten snarare än befinner sig i den,

text: tillverkare

text: : en fysisk eller juridisk person som tillverkar en produkt som omfattas av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, eller som låter konstruera eller tillverka en sådan produkt och själv släpper ut den på marknaden,

text: representant

text: : en fysisk eller juridisk person som är etablerad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som fått skriftlig fullmakt från tillverkaren att handla på dennes vägnar när det gäller frågor som rör förpliktelser enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.

text: Lag (2004:475).

text: I denna lag avses med

ordinal: 1 b

text: Säkerhets- och miljökrav

text: Tillverkare och importörer av produkter som omfattas av denna lag och är avsedda att användas i Sverige ansvarar för att produkterna uppfyller väsentliga säkerhets- och miljökrav när de släpps ut på marknaden.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vilka krav som skall uppfyllas och om hur man skall bedöma om produkterna uppfyller kraven.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får även meddela föreskrifter om att vissa produkter skall uppfylla väsentliga säkerhets- och miljökrav när de släpps ut på marknaden eller tas i bruk efter att ha genomgått omfattande förändringar. Den som för egen räkning förändrat eller låtit förändra en produkt ansvarar för att de föreskrivna kraven är uppfyllda.

text: Lag (2004:475).

beteckning: 2 a §

text: Tillverkaren av en produkt som omfattas av denna lag eller den som enligt

text: 2 § tredje stycket

text: ansvarar för att en produkt uppfyller föreskrivna krav efter en omfattande förändring får överlåta ansvaret enligt lagen till en representant. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav representanten skall uppfylla.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får även meddela föreskrifter om att någon annan än vad som i övrigt framgår av denna lag får överta ansvar enligt lagen.

text: Lag (2004:475).

ordinal: 2 a

text: Märkningsskyldighet

text: släpps ut på marknaden, eller

text: När det gäller fritidsbåtar, vattenskotrar och sådan utrustning som omfattas av denna lag enligt föreskrifter meddelade med stöd av

text: 1 § tredje stycket

text: , ska den som ansvarar för att produkterna uppfyller föreskrivna krav se till att dessa har en CE-märkning när de

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att

text: första stycket

text: även ska gälla i fråga om vissa motorer.

text: Beträffande CE-märkning gäller

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om denna märkning.

text: Lag (2011:801).

text: Tillsyn

text: Den myndighet som regeringen bestämmer (tillsynsmyndigheten) skall se till att denna lag och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller ett bemyndigande enligt lagen följs.

text: Tillsynsmyndigheten får meddela de förelägganden och förbud som behövs för att lagen och föreskrifterna skall följas. Ett sådant föreläggande eller förbud får förenas med vite.

beteckning: 5 §

text: Om tillsynsmyndigheten konstaterar att CE-märkta produkter som omfattas av denna lag kan äventyra säkerheten eller hälsan för personer, egendom eller miljön, eller i annat väsentligt avseende inte uppfyller ställda krav, får tillsynsmyndigheten ålägga tillverkaren att återkalla produkterna från marknaden. Om tillverkaren inte har sitt säte i Sverige får åläggandet i stället avse importören eller tillverkarens representant i Sverige. Tillsynsmyndigheten får därvid helt eller delvis förbjuda att produkterna släpps ut på marknaden eller tas i bruk.

text: Om tillsynsmyndigheten meddelar ett sådant åläggande eller förbud skall myndigheten genast underrätta Europeiska gemenskapernas kommission om denna åtgärd.

text: Lag (2004:475).

text: Avgifter

beteckning: 6 §

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att särskilda avgifter skall tas ut för tillsyn och annan kontroll enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Avgift får tas ut av den som ansvarar för att produkten uppfyller föreskrivna krav när den släpps ut på marknaden eller när den efter en omfattande förändring släpps ut på marknaden eller tas i bruk.

text: Lag (2004:475).

beteckning: 6 a §

text: Den som ansvarar för att väsentliga säkerhets- och miljökrav är uppfyllda skall åläggas att betala en sanktionsavgift, om denne är näringsidkare och uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot 2 eller

text: 3 §

text: eller föreskrifter som har meddelats med stöd av någon av dessa bestämmelser.

text: Sanktionsavgift får inte åläggas någon för en överträdelse av ett förbud eller en underlåtelse att följa ett föreläggande som har förenats med vite.

text: I övrigt skall i fråga om sanktionsavgift bestämmelserna i

text: 37 § andra stycket

text: och

text: 43 §§

text: produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: tillämpas.

text: Lag (2004:464).

ordinal: 6 a

text: Överklagande

beteckning: 7 §

text: Tillsynsmyndighetens beslut i enskilda fall enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.


dcterms:title: Lag (1996:19) om begränsning av rätten att bedriva linjesjöfart på Gotland

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TM

text: Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om begränsning av rätten att utföra regelbundna sjötransporter mellan Gotland och svensk hamn utanför Gotland.

text: Den som bryter mot föreskrift som har meddelats med stöd av

text: 1 §

text: döms till böter.


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1996:193) om gällande räntesats för allemanssparandet

rdfs:label: Riksgäldskontoret

text: Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av

text: 9 § lagen (1983:890)

text: om allemanssparande samt 1§ förordningen (

text: ) med instruktion för Riksgäldskontoret.

text: På de medel som satts in på ett allemanssparkonto utgår från och med den 15 april 1996 och tills vidare årlig ränta med 6,5 procent. Räntan skall dock utgå med lägst den procentsats som motsvarar det av Riksbanken fastställda vid varje tid gällande diskontot minskat med tre procentenheter.


dcterms:title: Förordning (1996:195) med instruktion för Försörjningskommissionen

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: Försörjningskommissionen träder i verksamhet när landet kommer i krig eller när regeringen annars bestämmer det.

text: Regeringen föreskriver när kommissionen skall upphöra med sin verksamhet.

text: Uppgifter

text: Försörjningskommissionen skall ansvara för funktionen Försörjning med industrivaror. Bestämmelser om funktionen Försörjning med industrivaror finns i

text: beredskapsförordningen (1993:242)

text: hålla sig underrättad om försörjningsläget och upprätta planer för produktion, import, export, lagring, distribution och förbrukning,

text: vidta åtgärder så att produktion och distribution av försörjningsviktiga varor och tjänster kan upprätthållas,

text: vidta åtgärder för tillförsel av försörjningsviktiga varor samt, i den utsträckning regeringen bestämmer, ansvara för regleringar i syfte att genomföra omställningar och utnyttjande av substitut för normala insatsvaror i industrin,

text: lämna sådant underlag som Kommerskollegium behöver i egenskap av ansvarig myndighet för funktionen Utrikeshandel,

text: i fråga om beredskapslagring träffa uppgörelse med enskilda företag om köp, försäljning och lagring av varor,

text: fullgöra de uppgifter som överlåts på kommissionen med stöd av

text: ransoneringslagen (1978:268)

text: eller föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag.

text: Kommissionen skall särskilt

text: Lagringsverksamheten enligt

text: andra stycket 5

text: skall bedrivas enligt affärsmässiga grunder så långt detta är möjligt.

text: Försörjningskommissionen skall handlägga ärenden enligt förordningen (

text: ) om beredskapsersättning, beredskapslån och beredskapsgaranti.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Försörjningskommissionen.

text: Myndighetens ledning

text: Försörjningskommissionens generaldirektör är chef för myndigheten.

text: Styrelsen

text: Försörjningskommissionens styrelse består av högst elva personer, generaldirektören medräknad.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

beteckning: 8 §

text: Styrelsen får överlåta på generaldirektören att besluta föreskrifter om förbrukningsreglering.


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1996:204) om gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet

text: Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av

text: 10 § lagen (1988:846)

text: om ungdomsbosparande samt 1§ förordningen (

text: ) med instruktion för Riksgäldskontoret.

text: På medel som står inne på ett konto anslutet till ungdomsbosparandet skall den bank eller sparkassa som för kontot betala lägst 5,25 procent årlig ränta.

text: För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på det insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig ränta än som sägs i

text: första stycket

text: , dock lägst 0,5 procent.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 20 §

rpubl:andrar: ändr. 21 §

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 18, 26 §§; ny 29 §

dcterms:identifier: SFS 1996:205 i lydelse enligt SFS 2004:109

dcterms:title: Åklagarförordning (1996:205)

rdfs:label: Justitiedepartementet Å

text: Inledande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om åklagarväsendet finns i

text: rättegångsbalken

text: . Ytterligare bestämmelser finns i förordningen (

text: ) med instruktion för Riksåklagaren och i förordningen (

text: ) med instruktion för Ekobrottsmyndigheten.

text: Förordning (2001:995).

type: rad

cells: Åklagarmyndigheten i Stockholm, Stockholm

type: tabell

text: Landet är indelat i åklagarregioner med en åklagarmyndighet i varje region enligt följande uppställning.

text: Dessutom finns Ekobrottsmyndigheten, som är en åklagarmyndighet för bekämpning av ekonomisk brottslighet.

text: Förordning (2001:995).

text: I varje åklagarregion finns det antal åklagarkammare som Riksåklagaren bestämmer. Riksåklagaren bestämmer också om åklagarkamrarnas lokalisering. Innan sådana beslut fattas skall samråd ske med Rikspolisstyrelsen och Domstolsverket.

text: Förordning (2001:995).

text: Åklagarmyndigheterna

text: En överåklagare är chef för en åklagarmyndighet i en åklagarregion. Ett förordnande att vara chef för en sådan myndighet beslutas av regeringen för viss tid, dock högst sex år åt gången. En överåklagare som inte är förordnad att vara myndighetschef skall tjänstgöra vid Riksåklagaren eller vid den åklagarmyndighet som Riksåklagaren bestämmer.

text: Det finns chefsåklagare och kammaråklagare samt andra anställda vid en åklagarmyndighet. Där får också finnas vice överåklagare, vice chefsåklagare, assistentåklagare samt åklagaraspiranter och extra åklagare.

text: Myndighetschefens ställföreträdare är en vice överåklagare eller, om det inte finns en sådan åklagare vid myndigheten, en chef för en åklagarkammare.

text: Förordning (2001:995).

text: Åklagarmyndighetens chef biträds för samråd i viktiga frågor av en ledningsgrupp vid myndigheten. Den består av myndighetschefen och dennes ställföreträdare samt cheferna för åklagarkamrarna. Andra anställda vid myndigheten får också ingå i gruppen.

text: Förordning (2001:995).

text: Åklagarmyndigheten förordnar en chefsåklagare vid myndigheten att tjänstgöra vid och vara chef för en åklagarkammare.

text: Förordning (2001:995).

text: Vid åklagarkamrarna handläggs de mål som inte av särskilda skäl bör handläggas av överåklagare eller vice överåklagare.

text: Förordning (2001:995).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på åklagarmyndigheterna:

text: 3 §

text: om myndighetens ledning,

text: 8 §§

text: om myndighetschefens ansvar och uppgifter,

text: 23 §

text: om myndighetschefens ställföreträdare,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter och utövande av tillsyn, och

text: 31 §

text: om myndighetens beslut.

text: Arbetsordning m.m.

beteckning: 9 §

text: Varje åklagarmyndighet beslutar sin arbetsordning, av vilken skall framgå grunderna för fördelningen av mål och ärenden.

text: Av arbetsordningen för en åklagarmyndighet skall också framgå grunderna för fördelningen av mål och ärenden mellan åklagarkamrarna.

text: En åklagarkammares arbetsordning beslutas av åklagarmyndigheten efter förslag av åklagarkammarens chef.

text: Förordning (2001:995).

text: Administrativa ärenden avgörs av åklagarmyndigheten, om inte Riksåklagaren bestämmer annat.

text: En åklagarmyndighet får förordna chefen för en åklagarkammare att besluta i en sådan hänskjuten fråga som avses i

text: 15 kap. 6 § sekretesslagen (1980:100)

text: . Andra administrativa ärenden får avgöras av en annan tjänsteman än myndighetens chef enligt bestämmelse i arbetsordning eller särskilt beslut.

text: Uppgifter och behörighetsregler

text: De allmänna åklagarna är skyldiga att ta emot uppdrag att väcka och utföra åtal som har beslutats av justitiekanslern eller av en justitieombudsman samt att i övrigt lämna det biträde som de begär.

text: Förordning (2001:995).

text: Åklagare som är anställda vid en åklagarmyndighet i en åklagarregion får utföra åklagaruppgifter i hela regionen. Åklagare vid Ekobrottsmyndigheten får i den utsträckning som följer av dess instruktion utföra sådana uppgifter i hela landet. Detsamma gäller efter beslut av Riksåklagaren för åklagare som är anställda vid Åklagarmyndigheten i Stockholm.

text: Riksåklagaren får efter samråd med cheferna för berörda åklagarmyndigheter besluta att en åklagare som är anställd vid en åklagarmyndighet skall utföra åklagaruppgifter vid en annan åklagarmyndighet.

text: En överåklagare som är chef för en åklagarmyndighet får förordna extra åklagare att utföra åklagaruppgifter som skall utföras av åklagare vid myndigheten.

text: Förordning (2002:696).

text: besluta om åtalsunderlåtelse enligt

text: 20 kap. 7 § andra stycket rättegångsbalken

text: och om återkallelse av sådan åtalsunderlåtelse,

text: besluta att inte inleda eller att lägga ned en förundersökning i sådana fall som avses i

text: 23 kap. 4 a § första stycket 1 rättegångsbalken

text: , och

text: utföra åklagarens uppgifter i fråga om bevistalan.

text: Förordning (2001:995).

text: Endast överåklagare, vice överåklagare, chefsåklagare och vice chefsåklagare får handlägga frågor om ansvar för brott som anställd inom polisväsendet misstänks ha begått i samband med arbetet. I fråga om trafikbrott gäller detta endast sådana brott som avses i

text: 1 § andra stycket

text: eller

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om straff för vissa trafikbrott.

text: I fall som avses i

text: första stycket

text: får dock andra åklagare vidta sådana åtgärder som inte utan olägenhet kan skjutas upp.

text: Förordning (2001:995).

text: Assistentåklagare får utföra de åklagaruppgifter som skall utföras av kammaråklagare, om inte Riksåklagaren eller den åklagarmyndighet som Riksåklagaren bestämmer beslutar annat. Assistentåklagare får dock inte tilldelas arbetsuppgifter som kräver särskild erfarenhet. De får inte heller tilldelas arbetsuppgifter i större omfattning än som är förenligt med den utbildning som de genomgår.

text: Förordning (2001:995).

text: Åklagarmyndigheten delar in åklagarna för jour- eller beredskapstjänstgöring enligt grunder som Riksåklagaren bestämmer.

text: Assistentåklagare får inte delas in för sådan tjänstgöring.

text: Förordning (2001:995).

text: rekvirera registerutdrag och personbevis,

text: efter beslut av åklagare i varje särskilt fall hämta in yttranden som krävs i ärenden som rör åtalsunderlåtelse,

text: underteckna och expediera underrättelser och meddelanden,

text: fullgöra åklagarens eller åklagarmyndighetens underrättelseskyldighet med undantag för underrättelser enligt

text: 18 § lagen (1964:167)

text: 1 § förordningen (1994:1763)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, och

text: och

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) med föreskrifter för åklagare i vissa brottmål,

text: hämta in sådana upplysningar som avses i

text: och

text: 5 §§

text: förordningen (

text: ) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare,

text: efter beslut av åklagare i varje särskilt fall hämta in yttrande som avses i

text: 1 § lagen (1991:2041)

text: om särskild personutredning i brottmål, m.m.,

text: underteckna och expediera kallelser och förelägganden, och

text: utföra andra arbetsuppgifter vid handläggningen av mål eller ärenden som inte enligt lag eller annan författning måste utföras av åklagare.

text: Chefen för en åklagarmyndighet får förordna arbetstagare som inte är åklagare men som har vunnit tillräcklig erfarenhet att på eget ansvar

text: Chefen för en åklagarmyndighet får förordna den som är chef för en åklagarkammare att besluta om sådana förordnanden.

text: Förordning (2002:442).

text: Anställningar m.m.

text: Anställningar och utbildning

text: Överåklagare och vice överåklagare anställs genom beslut av regeringen efter anmälan av Riksåklagaren.

text: Chefsåklagare, vice chefsåklagare och kammaråklagare anställs genom beslut av Riksåklagaren. Ekobrottsmyndigheten beslutar dock om anställning av sådana åklagare vid myndigheten. Bestämmelser om anställning av kammaråklagare i vissa fall finns i

text: 20 § andra stycket

text: Förordning (2004:109).

text: Andra arbetstagare än de som anges i

text: 18 §

text: anställs av respektive åklagarmyndighet.

text: Riksåklagaren beslutar om anställning för sådan tjänstgöring som kan räknas till godo som notarietjänstgöring. Det finns bestämmelser om sådan tjänstgöring i

text: notarieförordningen (1990:469)

text: Förordning (2001:995).

text: Utbildningen för åklagaraspiranter skall omfatta minst nio och högst tolv månaders provtjänstgöring. Åklagarmyndigheten beslutar vid provtjänstgöringens slut om åklagaraspiranten skall anställas som assistentåklagare.

text: Utbildningen för assistentåklagare skall omfatta två års tjänstgöring som sådan åklagare. Riksåklagaren beslutar vid utbildningstidens slut om assistentåklagaren skall anställas som kammaråklagare.

text: Riksåklagaren bestämmer närmare om utbildningen för åklagaraspiranter och assistentåklagare.

text: Förordning (2001:995).

text: Den som efter juris kandidatexamen eller juristexamen har förvärvat notariemeritering får antas till åklagaraspirant.

text: Med svensk juris kandidatexamen och juristexamen jämställs fullbordad juristutbildning som till övervägande del har ägt rum i Danmark, Finland, Island eller Norge. Om denna utbildning är mer än ett år kortare än den svenska utbildningen, skall sökanden genomgå en kompletteringsutbildning som avslutas med ett kunskapsprov.

text: Endast den som är eller har varit anställd som kammaråklagare får anställas som chefsåklagare eller vice chefsåklagare. Detsamma gäller vid anställning av kammaråklagare i annat fall än som avses i

text: 20 §

text: Förordning (2001:995).

text: Riksåklagaren får medge undantag från de behörighetskrav som gäller för chefsåklagare, vice chefsåklagare, kammaråklagare och assistentåklagare utom i fråga om kraven på juris kandidatexamen eller juristexamen och notariemeritering.

text: Förordning (2001:995).

text: Vid anställning av åklagaraspiranter eller assistentåklagare behöver

text: och

text: 7 §§

text: anställningsförordningen (1994:373)

text: inte tillämpas. Detsamma gäller vid anställning av kammaråklagare i fall som avses i

text: 20 §

text: Upphörande av anställning

text: Frågor som avses i

text: 34 § lagen (1994:260)

text: om offentlig anställning prövas av Statens ansvarsnämnd också när det gäller andra åklagare än de som anställs genom beslut av regeringen. Anmälan till nämnden görs av Riksåklagaren.

text: Frågor som avses i

text: första stycket

text: prövas av Riksåklagaren när det gäller den som är anställd för tjänstgöring som kan räknas till godo som notarietjänstgöring och av den myndighet som beslutar om anställningen när det gäller arbetstagare som inte är åklagare.

text: Förordning (2001:995).

text: Frågor om upphörande av anställning i andra fall än som avses i

text: 25 §

text: prövas av Riksåklagaren respektive Ekobrottsmyndigheten när det gäller åklagare och i övriga fall av den myndighet som beslutar om anställningen.

text: Förordning (2004:109).

text: Om en åklagaraspirants anställning skall upphöra på grund av omständigheter som hänför sig till aspiranten personligen, gäller inte

text: 30 § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd.

text: Överklagande

text: En åklagarmyndighets beslut i ett administrativt ärende får överklagas hos Riksåklagaren, om inte något annat är föreskrivet. Riksåklagarens beslut i ett sådant ärende får inte överklagas.

text: Ekobrottsmyndighetens beslut i ett anställningsärende enligt

text: 18 §

text: får överklagas hos Riksåklagaren. Riksåklagarens beslut i ett sådant överklagat anställningsärende får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (2004:109).


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 4, 5, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1996:221 i lydelse enligt SFS 2015:702

dcterms:title: Förordning (1996:221) om svenska försäkringsföretags skadeförsäkringsverksamhet i Schweiz

rdfs:label: Finansdepartementet FMA FPM

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om svenska försäkringsföretag som driver direkt skadeförsäkringsverksamhet i Schweiz genom filial, agentur eller annat liknande driftställe.

text: Förordning (2011:259).

text: ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar, om

text: bolagsordningen eller stadgarna medger uttag av extra bidrag eller minskning av förmåner,

text: verksamheten inte omfattar kredit- eller borgensförsäkring eller annan ansvarsförsäkring än sådan som försäkringsföretaget enligt

text: 2 kap. 11 § andra stycket försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: behandlar som underordnad,

text: den årliga premieinkomsten från skadeförsäkringsrörelsen inte överstiger ett belopp som motsvarar fem miljoner euro, och

ordinal: d

text: minst hälften av premieinkomsten kommer från försäkringsföretagets delägare eller medlemmar,

text: ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar som enligt avtal med ett annat sådant försäkringsföretag fullt ut återförsäkrar alla sina avtal om direkt skadeförsäkring eller överlåter samtliga sina förpliktelser enligt försäkringsavtalen,

text: lokala skadeförsäkringsbolag som endast meddelar sådan försäkring som avses i

text: 2 kap. 11 § första stycket

text: klass 18

text: försäkringsrörelselagen

text: (assistans) i form av naturaförmåner och vilkas årliga premieinkomst inte överstiger ett belopp motsvarande 200 000 euro, och

text: återförsäkring.

text: Förordning (2011:259).

text: Förordningen gäller inte för

text: vilka försäkringsklasser som företagets tillstånd omfattar,

text: vilka risker som företaget faktiskt försäkrar, samt

text: de finansiella medel som företaget avsatt för att täcka de uppskattade kostnaderna för uppbyggnad av administration och övriga nödvändiga företagsfunktioner i Schweiz.

text: Förordning (2011:259).

text: Finansinspektionen ska, på begäran av ett försäkringsföretag som avser att driva verksamhet för vilken denna förordning är tillämplig, utfärda ett intyg som utvisar att företaget har tillräcklig kapitalbas enligt

text: 2 kap. 10 §

text: samt

text: 7 kap.

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: . Dessutom ska intyget innehålla uppgifter om

text: Finansinspektionen ska senast tre månader efter att inspektionen från den behöriga myndigheten i Schweiz mottagit en verksamhetsplan för försäkringsföretaget och en redogörelse för myndighetens iakttagelser lämna ett yttrande över dessa uppgifter till myndigheten.

text: Förordning (2011:259).

text: beräkning av försäkringstekniska avsättningar,

text: placering av tillgångar motsvarande de försäkringstekniska avsättningarna, samt

text: lokalisering av dessa tillgångar och begränsning av valutakursförluster.

text: För försäkringsföretagets verksamhet i Schweiz ska, i stället för bestämmelserna i 5 och

text: 6 kap.

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: , det landets bestämmelser gälla för

text: Den behöriga myndigheten i Schweiz ansvarar för kontrollen av att dessa bestämmelser följs.

text: Förordning (2015:702).

text: Finansinspektionen ska i sin tillsynsverksamhet samarbeta med den behöriga myndigheten i Schweiz i den utsträckning som följer av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiz om annan direkt försäkring än livförsäkring.

text: Finansinspektionen får från den behöriga myndigheten i Schweiz begära den information som behövs för kontroll av försäkringsföretagets kapitalbas.

text: Förordning (2011:259).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1996.

text: Ett försäkringsföretag som omfattas av denna förordning och som vid förordningens ikraftträdande har koncession enligt lagen (

text: ) om rätt för utländska försäkringsföretag att driva försäkringsrörelse i Sverige skall återfå de tillgångar som deponerats enligt den lagen och anses ha koncession enligt denna förordning.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000.

text: Äldre föreskrifter skall alltjämt tillämpas för förhållanden som avser räkenskapsår som har påbörjats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 3-8 §§; nuvarande 9, 10 §§ betecknas 3, 4 §§; ändr. 1, 2 §§

dcterms:identifier: SFS 1996:222 i lydelse enligt SFS 1999:1206

dcterms:title: Förordning (1996:222) om schweiziska försäkringsföretags skadeförsäkringsverksamhet i Sverige

text: Försäkringsföretag med säte i Schweiz får efter särskilt tillstånd av den myndighet som beviljar koncession enligt

text: 4 kap. 1 § lagen (1998:293)

text: om utländska försäkringsgivares verksamhet i Sverige bedriva skadeförsäkringsrörelse genom generalagent eller filial i Sverige med stöd av denna förordning. Förordningen gäller inte för försäkringsföretag som motsvarar företag som avses i

text: 1 kap. 10 § tredje stycket försäkringsrörelselagen

text: Förordning (1999:1206).

text: 4 kap. 4 § andra stycket 2

text: och

text: 5 kap.

text: 4 §§

text: om deposition,

text: 5 kap.

text: 18 §§

text: om solvenskrav och verksamhet i flera länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och

text: 6 kap.

text: i de delar som gäller tillsyn av tillämpningen av de bestämmelser som anges i a och b.

text: Förordning (1999:1206).

text: För sådan verksamhet som avses i

text: 1 §

text: skall följande bestämmelser i lagen (

text: ) om utländska försäkringsgivares verksamhet i Sverige inte tillämpas:

text: För ett försäkringsföretags kapitalbas, solvensmarginal och garantibelopp gäller bestämmelserna i Schweiz. Den behöriga myndigheten i Schweiz ansvarar för kontrollen av att de bestämmelserna följs.

text: Finansinspektionen skall lämna de uppgifter till den behöriga myndigheten i Schweiz som denna behöver för att kontrollera det försäkringsföretagets kapitalbas samt i övrigt ha ett sådant nära samarbete med myndigheten som föranleds av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiz om annan direkt försäkring än livförsäkring.

text: Förordning (1999:1206).

text: Har regeringen eller Finansinspektionen i ett ärende om koncession inte meddelat beslut inom sex månader efter det att ansökan gavs in, får sökanden begära förklaring av kammarrätten att ärendet onödigt uppehålls. Har regeringen eller Finansinspektionen inte meddelat beslut inom sex månader efter det att en sådan förklaring avgetts, skall det anses som att ansökan har avslagits.

text: Förordning (1999:1206).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1999:1206).

type: upphavd

text: 6 § har upphävts genom förordning (1999:1206).

text: 7 § har upphävts genom förordning (1999:1206).

text: 8 § har upphävts genom förordning (1999:1206).

text: 9 §

text: har betecknats

text: 3 § förordning (1999:1206)

text: 10 §

text: har betecknats

text: 4 § förordning (1999:1206)


dcterms:title: Förordning (1996:226) med instruktion för Statens oljelager

rdfs:label: Närings- och handelsdepartementet

text: Uppgifter

text: Myndigheten Statens oljelager förvaltar statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer och annan statlig egendom som används för lagringen.

text: att statens beredskapslager enligt

text: 1 §

text: avvecklas senast den 31 december 1999,

text: att avvecklingen genomförs med målet att ge det för staten bästa ekonomiska resultatet,

text: att statens beredskapslager enligt

text: 1 §

text: vidmakthålls under avvecklingsperioden i den omfattning som krävs av beredskapsskäl, och

text: att en fortsatt ansvarsfull hantering av säkerhets- och miljöfrågor säkras vid anläggningar som finns kvar efter periodens slut.

text: Statens oljelager svarar för

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Statens oljelager med undantag av

text: och

text: 35 §§

text: Myndighetens ledning

text: Generaldirektören är chef för myndigheten.

text: Organisation

text: Vid myndigheten finns ett råd bestående av högst fem personer. Myndighetens organisation i övrigt bestäms av generaldirektören.

text: Överklagande

text: lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,

text: lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga,

text: andra föreskrifter.

text: Myndighetens beslut i frågor som rör förvaltningen av statens beredskapslager enligt

text: 1 §

text: , upplåtelse, försäljning eller annan avyttring av sådan egendom får inte överklagas. Myndighetens beslut i övrigt får överklagas hos regeringen, om inte något annat följer av


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1996:23) om gällande räntesats för allemanssparandet

text: Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av

text: 9 § lagen (1983:890)

text: om allemanssparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för Riksgäldskontoret.

text: På de medel som satts in på ett allemanssparkonto utgår från och med den 8 februari 1996 och tills vidare årlig ränta med 7,75 procent. Räntan skall dock utgå med lägst den procentsats som motsvarar det av Riksbanken fastställda vid varje tid gällande diskontot minskat med tre procentenheter.


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1996:24) om gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet

text: 10 §

text: lagen (1988: 846) om ungdomsbosparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för Riksgäldskontoret.

text: På medel som står inne på ett konto anslutet till ungdomsbosparandet skall den bank eller sparkassa som för kontot betala lägst 6,25 procent årlig ränta.

text: För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på det insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig ränta än som sägs i

text: första stycket

text: , dock lägst 0,5 procent.


dcterms:title: Tillkännagivande (1996:240) om EG-förordningar med anledning av lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 2340/90

text: av den 8 augusti 1990 om hinder mot gemenskapens handel vad beträffar Irak och Kuwait (EGT nr L 213, 9.8.1990, s. 1, Celex 390R2340).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 3155/90

text: av den 29 oktober 1990 om utvidgning och ändring av förordning

text: (EEG) nr 2340/90

text: om hinder mot gemenskapens handel vad beträffar Irak och Kuwait (EGT nr L 304, 1.11.1990, s. 1, Celex 390R3155).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 542/91

text: av den 4 mars 1991 om ändring av förordningarna

text: (EEG) nr 2340/90

text: och

text: (EEG) nr 3155/90

text: om hinder mot gemenskapens handel vad beträffar Irak och Kuwait (EGT nr L 60, 7.3.1991, s. 5, Celex 391R0542).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 811/91

text: av den 27 mars 1991 om ändring för tredje gången av förordning

text: (EEG) nr 2340/90

text: om hinder mot gemenskapens handel vad beträffar Irak och Kuwait (EGT nr L 82, 28.3.1991, s. 50, Celex 391R0811).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 1194/91

text: av den 7 maj 1991 om ändring av förordning

text: (EEG) nr 2340/90

text: och

text: (EEG) nr 3155/90

text: om förhindrande av gemenskapens handel med Irak och Kuwait (EGT nr L 115, 8.5.1991, s. 37, Celex 391R1194).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 3541/92

text: av den 7 december 1992 om förbud mot att tillmötesgå irakiska krav i samband med kontrakt och transaktioner som omfattas av FN:s säkerhetsråds resolution 661 (1990) och därmed förknippade resolutioner (EGT nr L 361, 10.12.1992, s. 1, Celex 392R3541).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 2967/93

text: av den 25 oktober 1993 om förbud av leverans av vissa varor till Unita (EGT nr L 268, 29.10.1993, s. 1, Celex 393R2967).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 3274/93

text: av den 29 november 1993 om förhindrande av leverans av vissa varor och tjänster till Libyen (EGT nr L 295, 30.11.1993, s. 1, Celex 393R3274).

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 3275/93

text: av den 29 november 1993 om förbud mot att tillmötesgå krav i samband med kontrakt och transaktioner som omfattas av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 883 (1993) och därmed förknippade resolutioner (EGT nr L 295, 30.11.1993, s. 4, Celex 393R3275).

text: Rådets förordning

text: (EG) nr 1264/94

text: av den 30 maj 1994 om förbud mot att fullgöra de haitiska myndigheternas krav vad avser avtal och transaktioner som omfattas av åtgärder enligt Förenta nationernas säkerhetsråds resolutioner 917 (1994), 841 (1993), 873 (1993) och 875 (1993) (EGT nr L 139, 2.6.1994, s. 4, Celex 394R1264).

text: Rådets förordning

text: (EG) nr 1733/94

text: av den 11 juli 1994 om förbud mot att fullgöra krav avseende avtal och transaktioner som omfattas av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 757 (1992) och därtill knutna resolutioner (EGT nr L 182, 16.7.1994, s. 1, Celex 394R1733).

text: Rådets förordning

text: (EG) nr 462/96

text: av den 11 mars 1996 om att tills vidare upphäva förordningarna

text: (EEG) nr 990/93

text: och

text: (EG) nr 2471/94

text: och att upphäva förordningarna

text: (EG) nr 2472/94

text: och

text: (EG) nr 2815/95

text: om att avbryta de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Federala republiken Jugoslavien (Serbien och Montenegro), de områden i Republiken Kroatien som står under Förenta nationernas beskydd och de områden i Republiken Bosnien-Hercegovina som kontrolleras av bosnienserbiska styrkor (EGT nr L 65, 15.3.1996, s. 1, Celex 396R0462).

text: Regeringen tillkännager att följande förordningar om ekonomiska sanktioner har beslutats av Europeiska gemenskapen med anledning av sådana beslut eller rekommendationer som avses i

text: 1 § första stycket lagen (1971:176)

text: om vissa internationella sanktioner och beträffande vilka straffansvar därför gäller i landet direkt enligt

text: 11 § andra stycket samma lag


dcterms:title: Tillkännagivande (1996:241) av uppgift om Riksbankens diskonto

rdfs:label: Riksbanken

text: Fullmäktige i Riksbanken ger till känna att Riksbankens diskonto från och med den 2 april 1996 är fem och en halv procent.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om handläggning av domstolsärenden.

text: Har ett beslut meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser i fråga om rätten att överklaga det beslutet och om vad den som vill överklaga beslutet skall iaktta.

rpubl:andrar: ändr. 18, 37 §§

rpubl:andrar: ändr. 45 §

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser gäller i fråga om krav på prövningstillstånd vid överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2005:707

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 2011.

text: Äldre bestämmelser gäller om ett beslut om delgivning enligt

text: 17 §§

text: delgivningslagen (1970:428)

text: har fattats före den 1 april 2011 eller om en handling har skickats eller lämnats före denna tidpunkt.

rpubl:andrar: ändr. 5 §; ny 46 a §

rpubl:andrar: ändr. 37 §

rpubl:andrar: ändr. 21, 43 §§

rpubl:andrar: ändr. 43 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 44, 47 §§, rubr. närmast före 44 §; nya 43 a §, rubr. närmast före 43 a §

dcterms:identifier: SFS 1996:242 i lydelse enligt SFS 2020:925

dcterms:title: Lag (1996:242) om domstolsärenden

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Lagens tillämpningsområde

text: Denna lag gäller handläggningen i tingsrätt, hovrätt och Högsta domstolen av sådana rättsvårdsärenden som skall tas upp av en tingsrätt och som inte skall handläggas enligt

text: rättegångsbalken

text: Om en annan lag än

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: innehåller en bestämmelse som avviker från denna lag, tillämpas den bestämmelsen.

text: Lag (2018:776).

text: Domstolarnas sammansättning m.m.

text: I fråga om domstolar och domare tillämpas 1-

text: 4 kap.

text: rättegångsbalken

text: . Vid handläggningen av ett ärende består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av tre sådana domare. När det gäller hovrättens sammansättning tillämpas

text: rättegångsbalkens

text: bestämmelser för tvistemål. Vid omröstning tillämpas 16 eller

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: . En skiljaktig mening skall antecknas.

text: När en anställd som inte är lagfaren domare handlägger ett ärende enligt en särskild föreskrift gäller reglerna om jäv i

text: 4 kap.

text: rättegångsbalken

text: Hur ärendet inleds vid tingsrätten

text: Den som vill inleda ett ärende vid tingsrätten genom en anmälan, en ansökan, ett överklagande eller på något annat sätt ska göra detta skriftligen.

text: Lag (2020:925).

text: namn och personnummer eller organisationsnummer,

text: postadress och adress till arbetsplats samt i förekommande fall annan adress där parten kan anträffas för delgivning,

text: telefonnummer till bostaden och arbetsplatsen samt mobiltelefonnummer, med undantag för nummer som avser ett hemligt telefonabonnemang som behöver uppges endast om tingsrätten begär det,

text: e-postadress, och

text: förhållanden i övrigt av betydelse för delgivning med parten.

text: En enskild parts första skrivelse till tingsrätten ska innehålla uppgifter om partens

text: Om den enskilde har en ställföreträdare, ska motsvarande uppgifter lämnas även om ställföreträdaren. Har den enskilde utsett ombud, ska ombudets namn, postadress, e-postadress, telefonnummer till arbetsplatsen och mobiltelefonnummer anges.

text: Finns det en enskild motpart i ärendet, ska den som inleder ärendet lämna uppgifter om motparten i de hänseenden som anges i första och andra styckena. Uppgift om motpartens eller dennes ställföreträdares arbetsplats, telefonnummer, e-postadress och ombud behöver dock lämnas endast om uppgiften är tillgänglig utan särskild utredning för den som inleder ärendet. Saknar motparten känd adress, ska uppgift lämnas om den utredning som gjorts för att fastställa detta.

text: Uppgifterna ska gälla förhållandena när uppgifterna lämnas till tingsrätten. Om något av dessa förhållanden ändras eller om en uppgift är ofullständig eller felaktig, ska det genast anmälas till tingsrätten.

text: Lag (2010:1966).

text: det som yrkas,

text: de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet och

text: de bevis som åberopas och det som skall styrkas med varje särskilt bevis.

text: En ansökan skall innehålla uppgifter om

text: Skriftliga bevis skall ges in samtidigt med ansökan.

text: det beslut som överklagas,

text: i vilken del beslutet överklagas och den ändring i beslutet som yrkas,

text: grunderna för överklagandet och i vilket avseende skälen för beslutet enligt klagandens mening är oriktiga och

text: Ett överklagande skall innehålla uppgifter om

text: Skriftliga bevis skall ges in samtidigt med överklagandet.

text: Har ett överklagande getts in till tingsrätten i stället för till den förvaltningsmyndighet som meddelat det överklagade beslutet, skall tingsrätten överlämna överklagandet till myndigheten. Överklagandet skall anses ha kommit in till myndigheten den dag det kom in till tingsrätten.

text: Finner tingsrätten i annat fall i samband med att ett ärende inleds att den saknar behörighet att handlägga ärendet men att en annan domstol skulle vara behörig, skall tingsrätten lämna över den skrivelse genom vilken ärendet inletts till den domstolen, om den som inlett ärendet inte har något att invända mot detta och det inte heller finns något annat skäl mot att skrivelsen överlämnas. Skrivelsen skall anses ha kommit in till den senare domstolen samma dag som den kom in till den tingsrätt som först tog emot skrivelsen.

text: Brister i en inledande skrivelse m.m.

text: Om den skrivelse genom vilken ärendet inletts innehåller brister, får domstolen förelägga parten att avhjälpa dem inom en viss tid. Har föreskriven avgift inte betalats, skall parten föreläggas att betala. När det finns anledning till det skall domstolen förelägga parten att ge in ett bevis om sin behörighet att inleda ärendet vid domstolen eller om vem som är ställföreträdare för en part. Om ärendet inte kan prövas i sak utan att föreläggandet följts, skall parten upplysas om detta.

text: om bristerna är sådana att den skrivelse genom vilken ärendet inletts inte kan läggas till grund för någon prövning i sak,

text: om bristerna avser föreskrifterna i

text: 5 §

text: och inte har endast ringa betydelse för frågan om delgivning eller

text: om föreskriven avgift inte har betalats.

text: Följs inte ett föreläggande enligt

text: 9 §

text: , skall tingsrätten avvisa anmälan, ansökan eller överklagandet,

text: Avvisning skall ske även när det finns något annat hinder för prövningen. Frågan om ett överklagande har kommit in i rätt tid skall dock prövas av tingsrätten endast när en förvaltningsmyndighet har beslutat om avvisning och myndighetens beslut överklagas till tingsrätten.

text: Beslutsmyndighetens ställning vid överklagande

text: Om en enskild överklagar en förvaltningsmyndighets beslut, är förvaltningsmyndigheten motpart till den enskilde sedan handlingarna i ärendet överlämnats till domstolen.

text: Allmänt om handläggningen av ärenden

text: Domstolen skall se till att ärendet blir så utrett som dess beskaffenhet kräver och att inget onödigt dras in i ärendet. Genom frågor och påpekanden skall domstolen försöka avhjälpa otydligheter och ofullständigheter i parternas framställningar.

text: Förfarandet hos domstolen är skriftligt.

text: I förfarandet bör det ingå sammanträde när detta kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av ärendet.

text: Domstolen kan begränsa ett sammanträde till att utreda parternas ståndpunkter i ärendet, till att ta upp muntlig bevisning eller på det sätt som annars är lämpligt.

text: Domstolen skall hålla sammanträde, om det begärs av en enskild part. Sammanträde behöver dock inte hållas om ärendet inte skall prövas i sak, om avgörandet inte går parten emot eller om ett sammanträde på grund av någon annan särskild omständighet inte behövs.

text: Skriftväxlingen

text: Om det i ärendet finns en motpart, skall domstolen ge denne tillfälle att svara inom en viss tid. Domstolen skall samtidigt lämna en upplysning om att ärendet kan komma att avgöras även om det inte kommer in något svar till domstolen.

text: om det saknas anledning att anta att ärendet till någon del kommer att avgöras till motpartens nackdel eller

text: om motparten är en sådan förvaltningsmyndighet som avses i

text: 11 §

text: och det är onödigt att myndigheten ges tillfälle att svara.

text: Första stycket gäller inte,

text: Den som getts tillfälle att svara skall göra det skriftligen, om inte domstolen bestämmer att svaret får lämnas muntligen.

text: I svaret skall parten ange om yrkandena i ärendet eller, när ärendet har inletts genom en anmälan, den åtgärd som ärendet gäller medges eller inte medges. Om yrkandena eller åtgärden inte medges, skall parten ange skälen för detta och de bevis som åberopas. Skriftliga bevis skall ges in till domstolen.

text: Domstolen får förelägga en part att inom en viss tid yttra sig skriftligen. I föreläggandet skall det tas in en upplysning om att ärendet kan komma att avgöras även om det inte kommer in något sådant yttrande till domstolen.

text: Sammanträde

text: Till ett sammanträde skall domstolen kalla den som är part. En myndighet som är motpart enligt

text: 11 §

text: behöver dock inte kallas annat än om domstolen finner att myndighetens närvaro behövs för utredningen i ärendet. Myndigheten skall dock alltid underrättas om sammanträdet.

text: I kallelsen skall det tas in en upplysning om betydelsen enligt

text: 20 §

text: av att parten uteblir från sammanträdet. Om domstolen finner att en part bör infinna sig personligen, får domstolen föreskriva vite.

text: I fråga om ersättning för kostnader för parts inställelse tillämpas

text: 11 kap. 6 § rättegångsbalken

text: Lag (1996:1653).

text: 19 § Har upphävts genom lag (2005:707).

text: Att en part uteblir från ett sammanträde hindrar inte att domstolen handlägger och avgör ärendet. Om det i tingsrätt är den som inlett ärendet eller i högre domstol klaganden som uteblir, får ärendet avskrivas från vidare handläggning.

text: I fråga om offentlighet och ordning m.m. vid ett sammanträde tillämpas

text: 5 kap.

text: och

text: 15 §§

text: rättegångsbalken

text: Under sammanträdet ska det föras anteckningar om vad som förekommer vid detta när det gäller yrkanden, medgivanden, bestridanden, åberopanden, invändningar och erkännanden samt om den utredning som läggs fram vid sammanträdet. Om sammanträdet har begränsats enligt

text: 13 §

text: , ska även det antecknas.

text: I fråga om dokumentation av berättelser som lämnas i bevissyfte och av syn tillämpas

text: 6 kap.

text: och

text: 6 a §§

text: rättegångsbalken

text: Lag (2019:304).

text: Parters rätt att få del av uppgifter

text: Ett ärende får inte avgöras utan att den som är part har fått kännedom om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än parten och har fått tillfälle att yttra sig över uppgiften.

text: om avgörandet inte går parten emot,

text: om uppgiften saknar betydelse eller

text: om det av någon annan anledning är uppenbart obehövligt att parten får kännedom om uppgiften.

text: Domstolen får dock avgöra ärendet utan att så har skett

text: I fråga om en myndighet som är motpart enligt

text: 11 §

text: behöver

text: första stycket

text: inte tillämpas, om detta är onödigt.

text: Bevisning

text: I fråga om bevisning i allmänhet tillämpas

text: 35 kap.

text: 1-7 och 10

text: 12 §§ rättegångsbalken

text: Skriftliga handlingar vilka åberopas som bevis skall ges in till domstolen utan dröjsmål. Detsamma gäller sådana föremål vilka åberopas som bevis och kan flyttas till domstolen. Om det behövs får domstolen förelägga den part som åberopat beviset att inom en viss tid ge in detta. I föreläggandet skall det tas in en upplysning om att ärendet kan komma att avgöras även om parten inte gett in beviset.

text: Vid sammanträde får vittnesförhör hållas. Förhöret får hållas under ed. I övrigt tillämpas

text: 36 kap.

text: och

text: 25 §§

text: rättegångsbalken

text: på förhöret.

text: Lag (2005:707).

text: I fråga om skriftliga bevis tillämpas

text: 38 kap.

text: och

text: 9 §§

text: rättegångsbalken

text: . I fråga om syn tillämpas

text: 39 kap.

text: och

text: 5 §§

text: rättegångsbalken

text: . I fråga om sakkunnig tillämpas

text: 40 kap.

text: rättegångsbalken

text: , dock inte hänvisningen i

text: 11 §

text: till

text: 36 kap. 19 § rättegångsbalken

text: Lag (2005:707).

text: Säkerhetsåtgärder och inhibition

text: Om det är av synnerlig vikt, får domstolen för tiden intill dess att ärendet har avgjorts besluta om sådana åtgärder som säkerställer det som ärendet gäller. Den som åtgärden rör skall dessförinnan ha fått tillfälle att yttra sig, om det inte är fara i dröjsmål. Beslutet får när som helst ändras.

text: En domstol som skall pröva ett överklagande får besluta att det överklagade beslutet tills vidare inte får verkställas och även i övrigt besluta tills vidare rörande saken.

text: Beslut

text: Domstolens beslut skall grundas på det som handlingarna innehåller och det som i övrigt har förekommit i ärendet.

text: Om ärendet har inletts genom en ansökan eller ett överklagande, får det beslut genom vilket ärendet avgörs inte gå utöver det som yrkats. När det finns särskilda skäl får dock domstolen även utan yrkande besluta till det bättre för en enskild part, om det inte är till nackdel för något motstående enskilt intresse.

text: Av ett beslut genom vilket domstolen avgör ärendet skall de skäl som bestämt utgången framgå, om beslutet går någon part emot. Detsamma gäller andra beslut, om det behövs. I ett beslut som innebär att ett överklagat beslut fastställs behöver skälen anges endast om de avviker från skälen i det överklagade beslutet.

text: Det beslut genom vilket domstolen avgör ärendet skall sändas till parterna samma dag som beslutet meddelas eller, om beslutet meddelas vid ett sammanträde, inom en vecka från sammanträdet. Om det finns en skiljaktig mening skall den bifogas.

text: I de fall där ett beslut kan överklagas skall parterna få upplysning om detta.

text: Innebär beslutet att ärendet avgjorts skall parterna få upplysning om vad de skall iaktta vid ett överklagande. Har ärendet inte avgjorts, skall parterna underrättas om att de efter begäran kan få en sådan upplysning från domstolen.

text: Krävs det prövningstillstånd vid överklagande, skall parterna få upplysning även om detta och om de grunder på vilka sådant tillstånd kan meddelas.

text: Omedelbar verkställighet

text: I fråga om omedelbar verkställighet av domstolens beslut tillämpas

text: 17 kap. 14 § rättegångsbalken

text: . Ett beslut enligt

text: 26 §

text: får verkställas omedelbart.

text: Rättegångskostnader

text: I ett ärende där enskilda är motparter till varandra får domstolen med tillämpning av

text: 18 kap.

text: rättegångsbalken

text: förplikta den ena parten eller dennes ställföreträdare, ombud eller biträde att ersätta den andra parten för dennes kostnader i ärendet eller det som i domstolen betalats av allmänna medel.

text: Rättelse av skrivfel och liknande

text: Ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av domstolens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende får rättas av domstolen.

text: Om domstolen av misstag inte har fattat ett beslut som skulle ha meddelats i samband med ett avgörande, får domstolen komplettera sitt avgörande i det hänseendet inom två veckor från det att avgörandet meddelades.

text: Om det inte är uppenbart obehövligt skall parterna få tillfälle att yttra sig innan rättelse eller komplettering sker. Rättelsen eller kompletteringen skall om möjligt antecknas på varje exemplar av beslutet.

text: Omprövning av beslut

text: När en tingsrätt i ett ärende som inletts på annat sätt än genom överklagande finner att ett beslut som den har meddelat är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skall domstolen ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part (

text: omprövning

text: Skyldigheten att ompröva beslutet gäller även om beslutet överklagas. Skyldigheten gäller dock inte, om tingsrätten redan har överlämnat handlingarna i ärendet till en högre domstol eller om det i annat fall finns särskilda skäl mot att tingsrätten ändrar sitt beslut.

text: Omprövning får inte ske, om frågan om omprövning kommer upp först sedan tiden för överklagande av beslutet har gått ut.

text: Ett överklagande av en tingsrätts beslut förfaller, om tingsrätten själv efter omprövning enligt

text: 34 §

text: ändrar beslutet så som klaganden begär. I så fall tillämpas inte

text: 38 § fjärde stycket

text: Ändrar domstolen beslutet på annat sätt än klaganden begär, skall överklagandet anses omfatta det nya beslutet, om inte avvisning skall ske enligt

text: 38 § fjärde stycket

text: Allmänt om överklagande av domstolens beslut

text: Ett beslut får överklagas av den som beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot.

text: ogillat en invändning om jäv mot någon ledamot av domstolen eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning,

text: avvisat ett ombud eller ett biträde,

text: beslutat i en fråga om säkerställande av det som ärendet gäller eller beslutat att ett överklagat beslut tills vidare inte får verkställas eller i övrigt beslutat tills vidare rörande saken,

text: förelagt någon att medverka på annat sätt än genom inställelse inför domstolen och en underlåtenhet att följa föreläggandet kan medföra särskild påföljd för honom eller henne,

text: vid prövning enligt

text: 3 kap. 4 § första stycket 5 tryckfrihetsförordningen

text: eller

text: 2 kap. 4 § första stycket 5 yttrandefrihetsgrundlagen

text: funnit det vara av synnerlig vikt att en uppgift som avses där lämnas vid vittnesförhör,

text: beslutat i en fråga om undersökning eller omhändertagande av person eller egendom eller om någon annan liknande åtgärd,

text: utdömt vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet eller förklarat att någon ska ersätta en kostnad för förfarandet,

text: beslutat i en fråga som gäller ersättning för någons medverkan i ärendet, eller

text: beslutat i annat fall än som avses i 8 i en fråga som gäller rättshjälp enligt

text: rättshjälpslagen (1996:1619)

text: Ett beslut som inte innebär att ärendet avgörs får överklagas endast i samband med överklagande av ett beslut som innebär att ärendet avgörs. Överklagande får dock ske särskilt, när domstolen

text: Ett beslut genom vilket ärendet återförvisas till en lägre domstol eller till en förvaltningsmyndighet får överklagas endast om beslutet innefattar avgörande av någon fråga som inverkar på ärendets utgång.

text: Lag (2018:1915).

text: om beslutet innebär att ärendet avgjorts,

text: om beslutet har meddelats vid ett sammanträde, eller

text: om det vid ett sammanträde har angetts när beslutet kommer att meddelas.

text: Den som vill överklaga ett beslut skall göra detta skriftligen. Skrivelsen skall ha kommit in till den domstol som meddelat beslutet inom tre veckor från dagen för beslutet

text: I annat fall är klagotiden tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet.

text: Klaganden skall ange de omständigheter som åberopas till stöd för att prövningstillstånd skall meddelas.

text: Den domstol som meddelat beslutet prövar om överklagandet har gjorts i rätt tid och skall avvisa ett överklagande som har gjorts för sent. Om överklagandet inte avvisas, skall det tillsammans med övriga handlingar i ärendet sändas över till den domstol som skall pröva överklagandet.

text: Vid överklagande tillämpas i övrigt bestämmelserna i

text: 7 §

text: 8 § första stycket

text: samt

text: och

text: 10 §§

text: Lag (2005:707).

text: Överklagande av tingsrättsbeslut

text: Tingsrättens beslut överklagas till hovrätten.

text: För att hovrätten skall pröva tingsrättens beslut krävs prövningstillstånd.

text: det finns anledning att betvivla riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till,

text: det inte utan att sådant tillstånd meddelas går att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till,

text: det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt, eller

text: det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet.

text: Prövningstillstånd skall meddelas om

text: I fråga om prövningstillstånd gäller även

text: 49 kap. 14 a § rättegångsbalken

text: Lag (2005:707).

text: Överklagande av hovrättsbeslut

text: Hovrättens beslut överklagas till Högsta domstolen.

text: Högsta domstolen får pröva överklagandet endast om Högsta domstolen har meddelat prövningstillstånd. Detta gäller dock inte vid överklagande av ett beslut om avvisning av ett överklagande av ett hovrättsbeslut.

text: I fråga om prövningstillstånd tillämpas bestämmelserna i

text: 54 kap.

text: rättegångsbalken

text: Om ärendet i tingsrätten har inletts genom ett överklagande, skall sådana omständigheter eller bevis som klaganden åberopar först i Högsta domstolen beaktas endast om det finns särskilda skäl.

text: Särskilda rättsmedel

text: I fråga om särskilda rättsmedel mot beslut enligt denna lag eller mot beslut som vid överklagande skulle ha prövats enligt denna lag tillämpas

text: 58 kap.

text: och

text: 8 §§

text: 10 a § första stycket

text: och

text: 12 §§

text: 13 § första meningen

text: samt

text: 59 kap.

text: 3 §§

text: och

text: 5 § första stycket

text: rättegångsbalken

text: . Om det finns synnerliga skäl, får resning äga rum även i andra fall än som föreskrivs i

text: 58 kap.

text: rättegångsbalken

text: Straff, vite och hämtning

text: I fråga om straff för en förseelse under förfarandet, för brott mot förbuden att ta upp och sprida bild och för brott mot tystnadsplikt som ålagts av domstolen tillämpas

text: 9 kap.

text: 6 §§

text: rättegångsbalken

text: I fråga om vite och hämtning tillämpas

text: 9 kap.

text: 10 §§

text: rättegångsbalken

text: Domstolen ska självmant ta upp frågor om ansvar för rättegångsförseelse och om utdömande av vite som förelagts med stöd av denna lag.

text: Lag (2020:320).

text: Bekräftelse av handlingar

text: En handling ska bekräftas av avsändaren om domstolen anser att det behövs.

text: Lag (2020:925).

text: Hur ankomstdagen för handlingar bestäms

text: En handling har kommit in till domstolen den dag som handlingen når domstolen eller en behörig befattningshavare.

text: Om en handling genom en postförsändelse eller en avi om en betald postförsändelse som innehåller handlingen har nått domstolen eller en behörig befattningshavare en viss dag, ska handlingen dock anses ha kommit in närmast föregående arbetsdag, om det inte framstår som osannolikt att handlingen eller avin redan den föregående arbetsdagen skilts av för domstolen på ett postkontor.

text: En handling som finns i domstolens postlåda när domstolen tömmer den första gången en viss dag ska anses ha kommit in närmast föregående arbetsdag.

text: Lag (2020:925).

text: Hinder mot inställelse

text: Den som har kallats till sammanträde men inte kan inställa sig skall omedelbart anmäla det till domstolen.

text: I fråga om laga förfall tillämpas

text: 32 kap.

text: 8 §§

text: rättegångsbalken

text: Lag (2002:383).

text: Delgivning

text: Skall domstolen underrätta någon om innehållet i en handling eller om något annat, får det ske genom delgivning. Delgivning skall användas, om det är särskilt föreskrivet eller om det med hänsyn till syftet med bestämmelsen om underrättelse framgår att delgivning bör ske, men bör i övrigt tillgripas bara om det behövs med hänsyn till omständigheterna.

text: Bestämmelserna i

text: 24 § delgivningslagen (2010:1932)

text: hindrar inte att hovrätt delger en part handlingar genom förenklad delgivning, om parten under handläggningen i tingsrätten har informerats om att sådan delgivning kan komma att användas i hovrätten om tingsrättens avgörande överklagas dit.

text: Första stycket gäller även för Högsta domstolen om informationen har lämnats i tingsrätten eller i hovrätten.

text: Lag (2010:1966).

text: Ombud och biträde

text: Den som är part får anlita ombud eller biträde.

text: I fråga om ombud eller biträde tillämpas

text: 12 kap.

text: 5 §§

text: och

text: 6 § andra stycket

text: rättegångsbalken

text: . I fråga om fullmakt för ombud tillämpas

text: 12 kap.

text: 19 §§

text: rättegångsbalken

text: . En skriftlig fullmakt behöver dock inte ges in annat än om domstolen anser att det behövs.

text: Lag (2020:925).

text: Tolk och översättning av handlingar

text: I fråga om tolk och översättning av handlingar tillämpas

text: 5 kap.

text: 8 §§

text: och

text: 33 kap. 9 §

text: rättegångsbalken


rpubl:andrar: upph. bil. 1; ändr. 3, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 26 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2000. I fråga om minnesanteckningar och stenogram som gjorts före ikraftträdandet gäller äldre lydelse av

text: 37 §

rpubl:andrar: upph. 16, 17, 18 §§, ändr. 14, 15, 19, 37 §§, rubr. närmast före 14 §

rpubl:andrar: ändr. 21 §; ny 16 §, rubr. närmast före 16 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2001. Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande för ärenden som anhängiggjorts hos tingsrätten före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 34 §, rubr. närmast före 34 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph. 19 §; ändr. 20 §, rubr. närmast före 19 §

rpubl:andrar: ändr. 8, 32 §§

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 4 §

rpubl:andrar: ny 8 a §

rpubl:andrar: ändr. 24 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2019.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för frihetsberövanden som ägt rum före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4 §; ny 39 §

rpubl:andrar: upph. 33 §, rubr. närmast efter 5 §, rubr. närmast före 33 §; ändr. 32 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1996:271 i lydelse enligt SFS 2021:549

dcterms:title: Förordning (1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol

text: Allmän bestämmelse

text: Denna förordning gäller vid handläggningen av mål och ärenden i tingsrätt, hovrätt och Högsta domstolen.

text: Förordning (2008:177).

text: Mål- och ärenderegister

text: Varje mål och ärende skall registreras. Vid registreringen skall mål och ärenden ges löpande nummer för kalenderår i den ordning som de kommer in till domstolen.

text: Förordning (2002:261).

text: Sådana ärenden som skall handläggas enligt

text: rättegångsbalken

text: registreras som tvistemål eller brottmål.

text: Förordning (1998:1374).

text: Registreringen görs med hjälp av automatiserad behandling eller i dagböcker. Domstolsverket får meddela ytterligare föreskrifter om registreringen.

text: Förordning (2021:549).

text: Under handläggningen av ett mål eller ärende skall det fortlöpande registreras vilka handlingar som kommer in till domstolen, vilka åtgärder som domstolen utför i målet eller ärendet och vad som i övrigt förekommer i detta eller i samband med överklagande av ett meddelat avgörande.

text: 6 § Har upphävts genom förordning (2015:730).

text: Inkommande handlingar

text: När en handling i ett mål eller ärende kommer in till domstolen skall det på handlingen antecknas vilken dag detta skedde.

text: Aktbildning

text: De handlingar som kommer in i eller upprättas i ett mål eller ärende ska föras samman till en akt. Handlingarna ska efter hand som de kommer in eller upprättas numreras i löpande följd, om de inte är av det slaget att de vid arkivering får gallras bort enligt

text: 37 §

text: . På varje handling ska det finnas uppgift om domstolen och målets eller ärendets beteckning.

text: Förordning (2012:352).

beteckning: 8 a §

text: När en handling återlämnas enligt

text: 5 kap. 6 § andra stycket konkurrensskadelagen (2016:964)

text: ska någon kopia av handlingen inte behållas i akten.

text: Förordning (2016:969).

ordinal: 8 a

text: En akt kan avse flera mål eller flera ärenden som handläggs eller har handlagts gemensamt eller som av någon annan orsak har ett omedelbart samband med varandra.

text: Om domstolen avvisar ett överklagande av domstolens beslut, skall överklagandet och avvisningsbeslutet tas in i akten. Har ett överklagande skett i ett mål eller ärende som inte till alla delar avgjorts av domstolen, tas även den högre domstolens avgörande in i akten.

text: När en domstol prövar ett överklagande från en lägre domstol skall den akt som upprättats hos den lägre domstolen inte ingå i den högre domstolens akt.

text: Felsända skrivelser

text: Om en klagande har gett in sitt överklagande direkt till den domstol som skall pröva överklagandet, skall den domstolen samma dag på telefon, telefax eller liknande upplysa den domstol eller förvaltningsmyndighet som har meddelat det överklagade avgörandet om att avgörandet har överklagats. Dessutom skall överklagandet genast sändas dit med uppgift om när det kom in. Åtgärderna skall antecknas i en särskild förteckning.

text: En domstol som överlämnar en skrivelse genom vilken ett mål eller ärende har inletts till en annan domstol skall samtidigt på telefon, telefax eller liknande upplysa den domstolen om att skrivelsen har kommit in, om dagen för skrivelsens ingivande kan ha betydelse för rätten att inleda målet eller ärendet. Åtgärden skall antecknas.

text: Anteckningar från handläggning

text: I fråga om anteckningar vid ett sammanträde enligt lagen (

text: ) om domstolsärenden tillämpas

text: 6 kap.

text: 6 §§

text: rättegångsbalken

text: Förordning (2000:363).

text: Vid ett sammanträde skall anteckningar enligt

text: 6 kap.

text: eller

text: 4 §

text: rättegångsbalken

text: göras i ett protokoll över sammanträdet, om inte uppgifterna framgår av en dom eller ett särskilt uppsatt beslut som tillkommer i anslutning till sammanträdet eller om uppgifterna antecknas i målregistret eller på någon handling i akten.

text: Uppgifterna skall redovisas på ett sådant sätt att de lätt kan återfinnas.

text: Förordning (2000:363).

text: Avräkningsunderlag

text: Den tid en person har varit frihetsberövad på ett sådant sätt som avses i

text: 2 § lagen (2018:1250)

text: om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande, ska antecknas i en handling som bifogas domen eller beslutet (

text: avräkningsunderlag

text: ). Om ett domsbevis utfärdas ska avräkningsunderlaget också bifogas domsbeviset.

text: Om Kriminalvården har underrättat domstolen enligt

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande, ska avräkningsunderlaget innehålla en anteckning om det.

text: Förordning (2019:100).

text: 17 § Har upphävts genom förordning (2000:363).

text: 18 § Har upphävts genom förordning (2000:363).

text: Ljud- och bildupptagningar m.m.

text: 19 § Har upphävts genom förordning (2008:782).

text: En ljudupptagning eller ljud- och bildupptagning ska gallras senast sex veckor efter det att målet eller ärendet har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft.

text: Förordning (2008:782).

text: Domar och beslut

text: Domstolsverket får meddela föreskrifter om utformningen av tingsrätternas och hovrätternas domar och beslut i brottmål samt om utformningen av avräkningsunderlag enligt

text: 16 §

text: Förordning (2000:678).

text: Innehållet i en dom i tvistemål som enligt

text: 17 kap. 8 § rättegångsbalken

text: utfärdas i förenklad form behöver inte redovisas i skilda avdelningar. De omständigheter som yrkanden eller bestridanden grundas på får redovisas i bilaga.

text: I en dom genom vilken en domstol fastställer en överklagad dom behöver skälen för domen anges endast när de avviker från skälen i den överklagade domen.

text: I ett ärende som handläggs enligt lagen (

text: ) om domstolsärenden skall ett slutligt beslut sättas upp särskilt eller tas in i ett protokoll, om beslutet går en part emot.

text: domstolen samt när och var beslutet meddelades,

text: parterna och deras ombud eller biträden,

text: saken i korthet,

text: det slut som domstolen kommit till,

text: parternas yrkanden och invändningar samt de omständigheter som dessa grundats på,

text: skälen för beslutet med uppgift om vad som är utrett i ärendet, och

text: hur den som vill överklaga beslutet skall bära sig åt för att göra detta.

text: Beslutet eller protokollet skall innehålla uppgifter om

text: Om ärendet hos den domstol som beslutar har inletts genom ett överklagande, skall beslutet eller protokollet dessutom innehålla uppgifter om det överklagade beslutet. Innebär beslutet att det överklagade avgörandet fastställs, behövs det inga uppgifter om de omständigheter på vilka parterna grundar sina yrkanden och invändningar. Skälen för beslutet behöver i sådant fall uppges endast när de avviker från skälen i det överklagade beslutet.

text: Ett särskilt uppsatt beslut ska skrivas under av de lagfarna domare som har deltagit i avgörandet.

text: Om ett beslut skrivs under elektroniskt, ska det göras med en sådan elektronisk underskrift som avses i

text: artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014

text: om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv

text: , i den ursprungliga lydelsen.

text: Förordning (2018:504).

text: Ett sådant beslut i ett mål eller ärende som inte sätts upp särskilt eller tas in i ett protokoll får skrivas på en handling i akten eller föras in i mål- och ärenderegistret.

text: Expediering av domar och beslut till parterna m.fl.

text: En dom eller ett slutligt beslut skall sändas till parterna inom den tid och på det sätt som anges i förordningen (

text: ) om tiden för tillhandahållande av domar och beslut, m.m. Om det har förekommit en skiljaktig mening skall den bifogas.

text: Om ett beslut som varken är slutligt eller har meddelats vid ett sammanträde kan överklagas särskilt, bör det inom samma tid och på samma sätt sändas till den som kan överklaga beslutet. Om beslutet har fattats utan att en part har hörts, behöver dock beslutet inte sändas till den parten förrän det kan göras utan att verkställigheten av beslutet riskeras.

text: Förordning (2003:238).

text: När en dom eller ett beslut i brottmål sänds till en part, skall avgörandet samtidigt sändas till den som är offentlig försvarare eller målsägandebiträde. Domen eller beslutet skall samtidigt sändas även till en målsägande som inte har fört talan, om han eller hon har begärt att få del av avgörandet.

text: Om en part har ombud, bör domen eller beslutet sändas till partens ombud i stället för till parten själv.

text: I ett mål där

text: rättegångsbalkens

text: bestämmelser inte är omedelbart tillämpliga får domstolen göra de undantag från reglerna om översändande av domar och slutliga beslut som behövs med hänsyn till målets beskaffenhet.

text: Ett översändande får begränsas till sådana delar av en dom eller ett beslut som berör den part som skall få del av domen eller beslutet.

text: En domstol som meddelat en dom eller ett beslut med anledning av ett överklagande behöver inte sända en sådan bilaga till domen eller beslutet som endast innehåller det överklagade avgörandet.

text: I ett ärende om bevisupptagning till framtida säkerhet eller om sjöförklaring skall domstolen sända sitt protokoll till parterna.

text: Dom- och beslutsböcker

text: Domar ska årsvis föras samman i inbundna böcker. Även utslag och sådana slutliga beslut som sätts upp särskilt ska årsvis föras samman i inbundna böcker. Inom böckerna ordnas avgörandena efter tidpunkten då de meddelades.

text: Slutliga beslut som inte sätts upp särskilt ska årsvis föras samman i beslutsböcker. Inom böckerna ordnas besluten efter tidpunkten då de meddelades.

text: Om ett slutligt beslut har upprättats enligt

text: 25 §

text: eller har tagits in i ett protokoll, behöver endast beslutet samt en sådan del av handlingen eller registret som visar i vilket mål eller ärende beslutet fattats föras till beslutsboken.

text: Uppgifter för vilka det gäller sekretess enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: ska inte tas in i böckerna.

text: Förordning (2020:929).

text: 33 § Har upphävts genom förordning (2020:929).

text: 34 § Har upphävts genom förordning (2001:429).

text: Överklagande

text: Om ett avgörande överklagas, skall domstolen utan dröjsmål sända sin akt till den högre domstolen. När avgörandet inte innebär att målet eller ärendet har prövats slutligt, är det dock tillräckligt att domstolen i original eller kopior sänder de handlingar som hänför sig till överklagandet.

text: En domstol som prövar ett överklagande av ett beslut som inte är slutligt skall utan dröjsmål underrätta den eller de domstolar eller förvaltningsmyndigheter vilkas beslut har överklagats om sådana beslut som kan ha betydelse för den fortsatta handläggningen hos den domstolen eller förvaltningsmyndigheten.

text: När en dom eller ett slutligt beslut med anledning av ett överklagande får laga kraft, skall den domstol som meddelat avgörandet sända detta till den eller de domstolar eller förvaltningsmyndigheter vilkas avgöranden har överklagats och samtidigt upplysa om den laga kraften. En akt som har upprättats hos en lägre domstol skall sändas tillbaka till den domstolen.

text: En sådan bilaga till domen eller beslutet som endast innehåller ett överklagat avgörande behöver inte sändas till en domstol eller förvaltningsmyndighet som har meddelat avgörandet eller prövat detta efter ett överklagande. Högsta domstolen behöver inte lämna uppgift om laga kraft.

text: Arkivering

text: När ett mål eller ärende har avgjorts och avgörandet har laga kraft, skall dubbletter av handlingar samt missiv och delgivningsbevis som inte innehåller någon uppgift av betydelse gallras bort ur akten.

text: Om ett mål eller ärende har avgjorts efter ett sammanträde från vilket en part har uteblivit, får ett bevis om att parten har delgetts den inledande skrivelsen och en kallelse till sammanträdet inte gallras bort. Har en part förelagts att i målet eller ärendet svara skriftligen och avgörs målet eller ärendet utan att parten har svarat, får ett bevis om att parten delgetts föreläggandet inte gallras bort.

text: Förordning (2000:363).

text: Riksarkivet får meddela föreskrifter om gallring av akter utöver det som följer av

text: 37 §

text: och om andra åtgärder i anslutning till arkivering av akter.

text: Domstolsverket får meddela föreskrifter om användande av systemstöd för digital arkivering.

text: Förordning (2019:579).

text: Bilaga 1 har upphävts genom förordning 1998:1374.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1996:272 i lydelse enligt SFS 2001:39

dcterms:title: Förordning (1996:272) om användningen av telefon vid domstolssammanträde

rdfs:label: Justitiedepartementet DOM

text: Domstolar och andra statliga myndigheter skall, om arbetets behöriga gång och förhållandena i övrigt tillåter det, vid behov ställa telefon och lokal till förfogande för den som skall delta i ett domstolssammanträde på telefon.

text: Den som skall delta i domstolssammanträdet på telefon får kallas till domstol eller någon annan myndighet eller inrättning på den ort där han eller hon brukar vistas eller på en annan lämplig ort. Företrädesvis bör kallelsen gälla inställelse vid tingsrätt, länsrätt eller polismyndighet.

text: Förordning (2001:39).

text: Den domstol som anordnar sammanträdet på telefon skall på lämpligt sätt förvissa sig om identiteten hos den som skall medverka på telefon och om att tillämpliga regler för deltagande i ett domstolsförfarande följs.


rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: upph. 10 §, rubr. närmast före 10 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut i anställningsärenden som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 9 §, rubr. närmast före 9 §; ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1996:280 i lydelse enligt SFS 2006:1298

dcterms:title: Förordning (1996:280) med instruktion för Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Uppgifter

text: Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI) är central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor.

text: Institutet skall inhämta och förmedla kunskaper om landets meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska förhållanden.

text: svara för den allmänna vädertjänsten,

text: svara för den allmänna hydrologiska och oceanografiska tjänsten,

text: bedriva uppdragsverksamhet samt tillämpad forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde,

text: samarbeta med svenska myndigheter, utländska institutioner och internationella organisationer,

text: samråda med Försvarsmakten i frågor av allmän militär betydelse.

text: Institutet skall särskilt

text: Institutet får ta ut ersättning för utförda uppdrag. Grunderna för ersättningen bestäms av institutet.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut med undantag av

text: 30 §

text: Förordning (2006:1298).

text: Institutets ledning

text: Institutets generaldirektör är chef för myndigheten.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på institutet.

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Utöver vad som anges i

text: 13 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall styrelsen särskilt ägna sig åt den långsiktiga utvecklingen av institutets verksamhet.

text: Bisysslor

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 2 § förordningen (1983:142)

text: med regeringens arbetsgivarnyckel utövar institutet arbetsgivarens befogenheter vid tillämpningen av första avdelningen

text: 7 § 2 mom.

text: andra stycket

text: första meningen sektoravtalet för civil statsförvaltning.

text: 9 § Har upphävts genom förordning (2006:1298).

text: 10 § Har upphävts genom förordning (2002:523).