text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 1996.

text: Lagen gäller inte för byggande av sådan delsträcka av en järnväg för vilken mark- eller byggnadsarbete påbörjats före ikraftträdandet eller för vilken ansökan om expropriationstillstånd inkommit senast fyra månader före ikraftträdandet. Om en järnväg inte kan delas upp i delsträckor, gäller vad nu sagts för hela järnvägen.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

text: Skyldigheten att vidta återställningsåtgärder enligt

text: 1 kap. 8 §

text: gäller även då järnvägen har tillkommit före denna lags ikraftträdande.

text: Ett ärende skall handläggas och bedömas enligt äldre bestämmelser, om det i ärendet ingår en miljökonsekvensbeskrivning som vid denna lags ikraftträdande har överlämnats till länsstyrelsen för godkännande enligt

text: 2 kap. 4 §

text: . Bestämmelserna om miljökvalitetsnormer i

text: miljöbalken

text: skall dock tillämpas omedelbart.

rpubl:andrar: upph. 2 kap 4 §; ändr. 1 kap 3 §, 2 kap 1, 2, 3, 7, 8 §§, 5 kap 2 §; nya 1 kap 8 §, 2 kap 1 a, 1 b, 1 c §§

rpubl:andrar: ny 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 1, 1 a, 2 §§

rpubl:andrar: ny 5 kap 1 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2010.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ersättning enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: , om talan om inlösen har väckts före ikraftträdandet, och

text: 4 kap.

text: och

text: 4 §§

text: , om beslutet enligt

text: 3 kap.

text: eller

text: 4 §

text: har meddelats före ikraftträdandet.

text: I de fall som avses i 2 ska hänvisningarna till

text: expropriationslagen (1972:719)

text: avse den lagens lydelse vid utgången av juli 2010.

rpubl:andrar: ändr. 4 kap. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 3 §, 5 kap. 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap. 5 §, 5 kap. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap. 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2013.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för planärenden som vid ikraftträdandet innehåller en miljökonsekvensbeskrivning för en järnvägsplan som har överlämnats till länsstyrelsen för godkännande enligt

text: 2 kap. 2 §

text: i dess äldre lydelse.

text: Äldre föreskrifter i

text: 3 kap.

text: och

text: 3 §§

text: gäller fortfarande för en järnvägsplan som har fastställts före den 1 januari 2013.

text: Bestämmelsen i

text: 2 kap. 16 § andra stycket

text: tillämpas inte på en järnvägsplan som har fastställts före den 1 januari 2013.

rpubl:andrar: upph. 2 kap.; ändr. 1 kap. 1, 2, 4 §§, 3 kap. 1, 3, 4 §§, 4 kap. 4 §, 5 kap. 2 §; nya 1 kap. 4 a §, 2 kap., 3 kap. 3 a §, 4 kap. 2 a §,

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för handläggningen och bedömningen av ärenden i vilka det ingår en miljökonsekvensbeskrivning som vid lagens ikraftträdande har överlämnats till länsstyrelsen för godkännande enligt

text: 2 kap. 8 § tredje stycket

text: eller

text: 2 kap. 10 § andra stycket

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 4 §, 5 kap. 2 §; ny 2 kap. 4 a §

dcterms:identifier: SFS 1995:1649 i lydelse enligt SFS 2025:777

dcterms:title: Lag (1995:1649) om byggande av järnväg

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TP

text: 1 kap.

text: Allmänna bestämmelser

text: Med

text: järnväg

text: avses i denna lag spåranläggning för järnvägstrafik. Till en spåranläggning hör spår och de övriga fasta anordningar som behövs för spårens bestånd, drift eller brukande, signal- och säkerhetsanläggningar i övrigt, trafikledningsanläggningar samt anordningar för elförsörjning av trafiken.

text: Vad som föreskrivs om järnväg tillämpas också på tunnelbana och spårväg. Om en tunnelbana eller en spårväg byggs med stöd av en detaljplan enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: behöver dock bestämmelserna i denna lag inte tillämpas.

text: Lag (2012:440).

text: För vissa frågor om järnvägssystem finns särskilda bestämmelser i

text: järnvägstekniklagen (2022:366)

text: järnvägssäkerhetslagen (2022:367)

text: och lagen (

text: ) om nationella järnvägssystem.

text: Lag (2022:373).

text: Med

text: byggande av järnväg

text: avses att anlägga en ny järnväg och att bygga om en järnväg.

text: åtgärden medför endast marginell ytterligare påverkan på omgivningen, och

text: berörda fastighetsägare eller innehavare av särskild rätt skriftligen medgett att mark eller annat utrymme får tas i anspråk.

text: Lag (2012:440).

text: En åtgärd på en befintlig järnväg ska inte anses vara byggande av järnväg om

text: Vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om byggande av järnväg ska 2–

text: 4 kap.

text: och

text: 5 kap.

text: 5 §§

text: miljöbalken

text: tillämpas. Fastställande av järnvägsplan enligt denna lag ska då jämställas med meddelande av tillstånd enligt

text: miljöbalken

text: . Prövningsmyndigheten ska tillämpa det som sägs om mark- och miljödomstolens handläggning i

text: 22 kap. 13 § miljöbalken

text: Vid planläggning, byggande och underhåll av järnväg ska hänsyn tas till både enskilda intressen och allmänna intressen såsom miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. En estetisk utformning ska eftersträvas.

text: Lag (2018:1417).

text: När en järnväg byggs ska den ges ett sådant läge och utformas så att ändamålet med järnvägen uppnås med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Hänsyn ska tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden.

text: Om en järnvägsplan medför att mark eller annat utrymme eller särskild rätt till mark eller annat utrymme kan komma att tas i anspråk enligt

text: 4 kap. 1 §

text: , ska planen utformas så att de fördelar som kan uppnås med den överväger de olägenheter som planen orsakar enskilda.

text: Lag (2012:440).

beteckning: 4 a §

text: Planläggning och annan prövning enligt denna lag som avser användning av ett mark- eller vattenområde som också har prövats eller ska prövas enligt annan lag, ska samordnas med den planläggningen och prövningen, om det lämpligen kan ske.

text: Bestämmelser om planer och annat underlag finns i

text: 3 kap.

text: 12 §§

text: och

text: 5 kap. 15 §

text: miljöbalken

text: Lag (2017:963).

ordinal: 4 a

text: Inom område som omfattas av detaljplan eller områdesbestämmelser får en järnväg inte byggas i strid mot planen eller bestämmelserna. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras.

text: En järnväg får inte byggas så att syftet med skyddsföreskrifter eller andra särskilda bestämmelser för användning av bebyggelse, mark eller vatten motverkas. Om det finns särskilda skäl får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, medge undantag från sådana bestämmelser.

text: Om en fastighet har upplåtits med tomträtt, skall vad som i denna lag är föreskrivet om fastighetsägaren eller fastigheten tillämpas på tomträttshavaren eller tomträtten.

text: I denna lag förstås med särskild rätt till fastighet nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft samt liknande rätt.

text: När den verksamhet som har bedrivits på järnväg upphör är verksamhetsutövaren skyldig att ta bort anläggningar och vidta andra åtgärder för återställning av berörda områden i den omfattning det behövs för att förebygga störningar eller olägenheter i framtiden.

text: Lag (1998:850).

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Järnvägsplan m.m.

text: När en järnvägsplan ska upprättas

text: Den som avser att bygga en järnväg ska upprätta en järnvägsplan.

text: En järnvägsplan behöver dock inte upprättas för industrispår eller hamnspår som ska anläggas uteslutande på egen fastighet. En järnvägsplan får upprättas för att stänga av en plankorsning, även om åtgärden inte är byggande av järnväg.

text: Om en järnväg behöver anläggas eller byggas om på grund av ett vägprojekt, får järnvägen i stället regleras i en vägplan enligt

text: 20 b § andra stycket väglagen (1971:948)

text: . I så fall ska

text: 17 §§

text: inte tillämpas. Vid tillämpningen av övriga bestämmelser i denna lag ska vägplanen, när det gäller järnvägen, likställas med en järnvägsplan.

text: Lag (2012:440).

text: Samråd

text: Den som avser att bygga en järnväg ska under arbetet med att upprätta en järnvägsplan samråda med länsstyrelsen, berörda kommuner och de enskilda som särskilt berörs. Om järnvägsplanen har betydelse för kollektivtrafiken, ska samråd även ske med berörda regionala kollektivtrafikmyndigheter. Samrådet ska avse järnvägens lokalisering, utformning och miljöpåverkan.

text: samråd också ske med de övriga statliga myndigheter samt den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda, och

text: samrådet även avse innehåll i och utformning av sådan miljökonsekvensbeskrivning som ska finnas tillsammans med järnvägsplanen.

text: Om järnvägen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska

text: Länsstyrelsen ska verka för att miljökonsekvensbeskrivningen får den omfattning och detaljeringsgrad som behövs för prövningen av järnvägsplanen. Om den som avser att bygga en järnväg begär det, ska länsstyrelsen redovisa sin bedömning i frågan. Länsstyrelsens redovisning är inte bindande.

text: Under samrådet får berörd kommun medge att undantag görs från krav på bygglov för upplag, materialgårdar, murar, plank och transformatorstationer.

text: Lag (2017:963).

text: Samrådet ska inledas så tidigt som möjligt och anpassas efter behovet i det enskilda fallet.

text: Den som avser att bygga järnvägen ska ta fram underlag för samrådet och göra det tillgängligt samt ge de enskilda som kan antas bli särskilt berörda möjlighet att yttra sig.

text: Lag (2012:440).

text: Länsstyrelsen ska under samrådet i ett särskilt beslut avgöra om projektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I beslutet ska redovisas de omständigheter som talar för eller emot att projektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.

text: Prövningen ska göras av den länsstyrelse inom vars område projektet huvudsakligen ska utföras efter samråd med övriga berörda länsstyrelser. Länsstyrelsen får inte besluta i ärendet innan den som avser att bygga järnvägen har gett de enskilda som kan antas bli särskilt berörda möjlighet att yttra sig enligt

text: 3 § andra stycket

text: Regeringen får meddela föreskrifter om att vissa slags projekt enligt denna lag ska antas medföra en betydande miljöpåverkan.

text: Lag (2025:777).

text: beslutet gäller ett projekt som enbart avser totalförsvaret, och

text: ett tillgängliggörande bedöms påverka totalförsvaret negativt.

text: Lag (2025:777).

text: Länsstyrelsen ska göra ett beslut enligt

text: 4 § första stycket

text: tillgängligt för allmänheten. Detta gäller dock inte om

text: järnvägsplanen enbart gäller ändring av planen för ett järnvägsbygge som ännu inte är färdigställt, och

text: ändringen inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.

text: Samrådsförfarandet får förenklas om

text: Ägare till fastigheter som helt eller delvis kan komma att tas i anspråk ska dock alltid ges tillfälle att yttra sig. Detsamma gäller berörda innehavare av särskild rätt till sådana fastigheter.

text: Lag (2012:440).

text: järnvägsplanen enbart gäller åtgärder som också har prövats eller ska prövas genom detaljplan enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: utredningen i detaljplaneärendet är tillräcklig och aktuell för järnvägsplanen, och

text: samråd i detaljplaneärendet sker eller har skett med alla dem som ska omfattas av samråd enligt

text: 2 § första

text: och

text: andra styckena

text: Samråd om en järnvägs lokalisering och utformning i detalj behöver inte ske om

text: Om samrådet i detaljplaneärendet är avslutat och samråd inte har skett med alla enligt

text: första stycket 3

text: , är det tillräckligt att samråd sker med dem som inte har omfattats av samrådet.

text: Lag (2012:440).

text: Om ett projekt kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land ska

text: 6 kap. 33 § miljöbalken

text: och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den bestämmelsen tillämpas.

text: Lag (2017:963).

text: Tillåtlighetsprövning

text: Om ett projekt ska tillåtlighetsprövas enligt

text: 17 kap. 3 § miljöbalken

text: , ska den som avser att bygga järnvägen överlämna ärendet till regeringen med eget yttrande. Ärendet ska överlämnas när den som avser att bygga järnvägen har tagit ställning till vilka alternativ som är rimliga och rangordnat dessa.

text: Ärendet ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning och det övriga underlag som behövs för tillåtlighetsprövningen. När underlaget tas fram ska förfarandet för järnvägsplan i

text: och

text: 12 §§

text: tillämpas.

text: Miljökonsekvensbeskrivningen ska uppfylla kraven i

text: 6 kap.

text: och

text: 37 §§

text: miljöbalken

text: och föreskrifter som har meddelats i anslutning till dessa bestämmelser och godkännas av berörda länsstyrelser innan ärendet kungörs.

text: Lag (2017:963).

text: Järnvägsplanens innehåll och underlag till planen

text: Järnvägsplanen ska innehålla en karta över det område som planen omfattar. Kartan ska visa järnvägens sträckning och huvudsakliga utformning samt den mark eller det utrymme och de särskilda rättigheter som behöver tas i anspråk för järnvägen och för att bygga järnvägen.

text: skyddsåtgärder och försiktighetsmått som ska vidtas för att förebygga störningar och andra olägenheter från trafiken eller anläggningen,

text: verksamheter eller åtgärder som enligt bestämmelser i

text: miljöbalken

text: ska undantas från förbud eller skyldigheter enligt balken, och

text: åtgärder som undantas från krav på bygglov för upplag, materialgårdar, murar, plank och transformatorstationer med stöd av ett medgivande från berörd kommun.

text: Planen ska också innehålla uppgifter om

text: en redovisning av motiven till valet av lokalisering och utformning av järnvägen,

text: en sammanställning av de synpunkter som kommit fram under samrådet och uppgift om hur synpunkterna har beaktats (samrådsredogörelse),

text: en miljökonsekvensbeskrivning eller, om ett järnvägsprojekt inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, uppgifter om verksamhetens förutsebara påverkan på människors hälsa och på miljön, och

text: de övriga uppgifter som behövs för att genomföra projektet.

text: Lag (2012:440).

text: Tillsammans med planen ska följande underlag finnas:

text: En miljökonsekvensbeskrivning ska uppfylla kraven i

text: 6 kap.

text: och

text: 37 §§

text: miljöbalken

text: och föreskrifter som har meddelats i anslutning till dessa bestämmelser.

text: Miljökonsekvensbeskrivningen ska godkännas av berörda länsstyrelser innan den kungörs enligt

text: 12 §

text: Lag (2017:963).

text: bygglagen (2010:900)

text: , och

text: miljökonsekvensbeskrivningen i detaljplaneärendet tas in i järnvägsärendet och är aktuell och tillräcklig för det ärendet.

text: Lag (2012:440).

text: Det behövs ingen miljökonsekvensbeskrivning som är särskilt upprättad för järnvägsplanen om

text: Kungörande och granskning

text: Den som avser att bygga en järnväg ska kungöra förslaget till järnvägsplan och underlaget till denna och låta det granskas. Om en miljökonsekvensbeskrivning har upprättats, ska denna kungöras och hållas tillgänglig för allmänheten enligt

text: 6 kap. 39 § första stycket

text: samt

text: och

text: 41 §§

text: miljöbalken

text: Om förslaget enbart gäller åtgärder som också har prövats eller ska prövas genom detaljplan enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , får kungörandet samordnas med det kungörande som ska ske i detaljplaneärendet.

text: Lag (2017:963).

text: ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, eller

text: någon annans fastighet eller del av fastighet behöver tas i anspråk eller en särskild rätt till en sådan fastighet behöver upphävas eller begränsas och åtgärden inte skriftligen medgetts av berörda fastighetsägare och innehavare av särskild rätt.

text: Lag (2012:440).

text: Trots vad som anges i

text: 12 §

text: behöver ett förslag till järnvägsplan som enbart gäller ändring av planen för ett järnvägsbygge som ännu inte är färdigställt, bara kungöras och granskas om

text: inte är av stor vikt eller har principiell betydelse,

text: inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, och

text: saknar intresse för allmänheten.

text: Trots vad som anges i

text: 12 §

text: behöver ett förslag till järnvägsplan inte kungöras om förslaget

text: Den som avser att bygga järnvägen ska då i stället ge länsstyrelsen, berörda kommuner och de enskilda som särskilt berörs tillfälle att godkänna förslaget eller att inom tre veckor granska det och lämna synpunkter. Granskningstiden får göras kortare, om alla berörda är överens om det.

text: Lag (2012:440).

text: Fastställelse av en järnvägsplan

text: Trafikverket prövar frågan om att fastställa en järnvägsplan efter samråd med berörda länsstyrelser.

text: Trafikverket ska överlämna frågan om att fastställa planen till regeringen för prövning om Trafikverket och en länsstyrelse har olika uppfattning.

text: en identifiering, beskrivning och samlad bedömning av miljöeffekterna göras om planen avser ett projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, och

text: innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning och resultatet av samråd och yttranden beaktas.

text: När frågan om att fastställa planen avgörs ska

text: Ett beslut att fastställa planen ska kungöras. Om samråd har skett med en ansvarig myndighet i ett annat land enligt

text: 6 kap. 33 § miljöbalken

text: , ska den ansvariga myndigheten i det landet informeras.

text: Lag (2017:963).

text: När beslut om att fastställa en järnvägsplan upphör att gälla

text: Ett beslut att fastställa en järnvägsplan upphör att gälla fem år efter det år då beslutet fick laga kraft om inte järnvägsbygget har påbörjats.

text: Om det finns synnerliga skäl får giltighetstiden förlängas med högst två år.

text: Ett beslut att förlänga giltighetstiden ska kungöras.

text: Lag (2012:440).

text: Ett beslut att fastställa en järnvägsplan ska upphävas, helt eller delvis, om förhållandena efter beslutet har ändrats så att förutsättningarna för att fastställa planen inte längre är uppfyllda.

text: Ett beslut att upphäva en järnvägsplan ska kungöras.

text: Lag (2012:440).

text: Avvikelse från järnvägsplanen

text: När en järnväg byggs får endast oväsentliga avvikelser göras från järnvägsplanen. Om en sådan avvikelse görs i fråga om den mark eller det utrymme som enligt planen ska tas i anspråk för järnvägen, ska det omedelbart antecknas i ett tillägg till planen.

text: Lag (2012:440).

text: Gemensam planering av järnvägar och vägar

text: En järnvägsplan och en vägplan enligt

text: väglagen (1971:948)

text: får upprättas i ett gemensamt förfarande och fastställas genom ett beslut.

text: Byggande av allmän väg som behövs på grund av det järnvägsprojekt som en järnvägsplan avser får regleras i järnvägsplanen.

text: Lag (2012:440).

text: Väghållning för enskild väg

text: Om byggande av en järnväg eller avstängning av en plankorsning medför att en enskild väg behöver byggas eller att ändrade förhållanden uppstår som väsentligt påverkar väghållningen för en sådan väg, ska den som bygger järnvägen eller järnvägens infrastrukturförvaltare vid behov begära förrättning enligt

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: för att ordna väghållningen för den enskilda vägen.

text: Lag (2012:440).

text: Bemyndigande

text: samråd enligt

text: 6 §§

text: , och

text: järnvägsplan enligt

text: 11 §§

text: Lag (2012:440).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om

text: 3 kap.

text: Tillfälligt ianspråktagande av mark, m. m.

text: Trafikverket, och efter tillstånd av länsstyrelsen annan som avser att bygga en järnväg, har rätt att få tillträde till en fastighet för att verkställa mätning eller stakning, undersökning av grund eller annan förberedande åtgärd för byggande av järnvägen. Den som avser att bygga järnvägen ska underrätta fastighetsägaren om beräknad tidpunkt för tillträde. I en trädgård, park eller liknande plantering får träd eller buskar inte skadas eller fällas utan fastighetsägarens samtycke. Även i övrigt ska skada så långt möjligt undvikas.

text: Polismyndigheten ska lämna den hjälp som behövs för att åtgärderna ska kunna genomföras.

text: Lag (2012:440).

text: På den järnvägsmark som anges i en fastställd järnvägsplan får inte utan tillstånd av Trafikverket uppföras byggnader, göras tillbyggnader, utföras andra anläggningar eller vidtas andra åtgärder som väsentligt kan försvåra områdets användning för järnvägsändamål. Förbudet gäller från det att beslut att fastställa järnvägsplanen meddelas och upphör att gälla om beslut meddelas att upphäva fastställelsebeslutet eller om planen annars upphör att gälla.

text: Förbudet är inte tillämpligt i fråga om åtgärder som lagligen har påbörjats innan förbudet började gälla.

text: Om åtgärder vidtagits i strid med

text: första stycket

text: , får Trafikverket vidta de åtgärder som behövs för rättelse. Polismyndigheten ska lämna det biträde som behövs för att rättelse ska kunna ske.

text: Vad som sägs i denna paragraf om järnvägsmark gäller även annat utrymme avsett för järnväg.

text: Lag (2010:93).

text: Om mark eller annat utrymme i närheten av järnvägsmarken i en fastställd järnvägsplan har avsatts för upplag eller liknande ändamål i samband med byggandet av järnvägen, får marken eller utrymmet tas i anspråk med nyttjanderätt i enlighet med vad som anges i planen.

text: Lag (2012:440).

text: en järnväg inte kan användas utan risk för olyckshändelse på grund av pågående arbete, jordras, översvämning eller av annan orsak, och

text: järnvägens infrastrukturförvaltare begär det.

text: Länsstyrelsen får besluta att nyttjanderätt till mark eller annat utrymme ska upplåtas för tillfällig järnväg om

text: Nyttjanderätten ska upplåtas för den tid en tillfällig järnväg behövs till följd av hindret.

text: Lag (2012:440).

text: Om träd eller buskar intill mark eller annat utrymme som ska användas för järnväg medför olägenheter för trafik- eller driftsäkerheten på järnvägen, får länsstyrelsen besluta att de ska avlägsnas eller beskäras genom järnvägens infrastrukturförvaltares försorg. I samband med beslutet får länsstyrelsen meddela de villkor som behövs.

text: Lag (2012:440).

text: 4 kap.

text: Inlösen och ersättning

text: Den som i enlighet med en gällande järnvägsplan skall bygga en järnväg som tillgodoser ett allmänt transportbehov får lösa sådan mark eller sådant utrymme som enligt planen inte endast tillfälligt skall användas för järnvägsändamål.

text: Besväras sådan mark eller sådant utrymme som får lösas enligt

text: första stycket

text: av särskild rätt, får rättigheten lösas.

text: Lag (2005:944).

text: Om fastighetsägaren begär det, skall den som i enlighet med en gällande järnvägsplan skall bygga en sådan järnväg som avses i

text: 1 §

text: lösa sådan mark eller sådant utrymme som enligt planen inte endast tillfälligt skall användas för järnvägsändamål.

text: Lag (2005:944).

text: det är sannolikt att fastigheten kommer att behövas för järnvägsändamål, och

text: det finns synnerliga skäl för att få fastigheten eller del av denna inlöst.

text: Lag (2012:440).

text: En fastighet eller del av fastighet ska på fastighetsägarens begäran lösas in även om det ännu inte finns någon gällande järnvägsplan om

text: Om tillstånd enligt

text: 3 kap. 2 §

text: vägrats, är fastighetsägaren och innehavare av särskild rätt till fastigheten berättigade till ersättning av den som avser att bygga järnvägen för den skada de lider på grund av att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten.

text: Den som avser att bygga en järnväg ska ersätta skador till följd av åtgärder som avses i

text: 3 kap. 1 §

text: och skador till följd av att mark eller annat utrymme tagits i anspråk enligt

text: 3 kap.

text: eller

text: 3 a §

text: . Järnvägens infrastrukturförvaltare ska ersätta skador till följd av åtgärder som avses i

text: 3 kap. 4 §

text: Lag (2012:440).

text: I mål om inlösen och ersättning ska

text: expropriationslagen (1972:719)

text: tillämpas, i den mån avvikande bestämmelser inte meddelas i denna lag. Om en talan i ett mål som väckts av en fastighetsägare eller den som innehar särskild rätt till en fastighet ogillas, tillämpas bestämmelserna i

text: 15 kap. 8 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: i fråga om rättegångskostnaderna.

text: Lag (2010:915).

text: Talan om inlösen får väckas även om beslutet att fastställa järnvägsplanen inte har vunnit laga kraft.

text: 5 kap.

text: Överklagande m. m.

text: Trafikverkets beslut får överklagas hos regeringen. Beslut enligt

text: 3 kap. 2 §

text: överklagas dock hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2010:93).

text: Trafikverkets beslut i fråga om fastställelse av en järnvägsplan får överklagas av en sådan ideell förening eller annan juridisk person som avses i

text: 16 kap. 13 § miljöbalken

text: Lag (2010:892).

text: Länsstyrelsens beslut enligt

text: 2 kap. 4 § första stycket

text: och

text: 3 kap. 3 a §

text: får överklagas till regeringen. Länsstyrelsens beslut enligt

text: 2 kap. 4 § första stycket

text: får inte överklagas särskilt.

text: Länsstyrelsens beslut enligt

text: 2 kap. 8 § tredje stycket

text: eller

text: 10 § andra stycket

text: får inte överklagas.

text: Andra beslut av länsstyrelsen får överklagas till allmän förvaltnings-domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt.

text: Lag (2025:777).

text: Trafikverket och kommuner får överklaga länsstyrelsens beslut. Kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter enligt lagen (

text: ) om kollektivtrafik och de regioner som avses i

text: 7 kap.

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: får överklaga Trafikverkets beslut.

text: Lag (2019:894).

text: I ett beslut om tillstånd får förordnas att beslutet skall gälla omedelbart.


rpubl:andrar: nuvarande 1 § betecknas 1 b §; ändr, 2, 3, 4, 6, 8, 9 §§; nya 1, 1 a §§

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 1 a, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9 §§, rubr. närmast före 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1995:1652 i lydelse enligt SFS 2010:1989

dcterms:title: Förordning (1995:1652) om byggande av järnväg

rdfs:label: Näringsdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Skyldigheter för den som avser att bygga en järnväg

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Trafikverket får meddela närmare föreskrifter om genomförande av förstudie och järnvägsutredning enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 1 a §§

text: lagen (

text: ) om byggande av järnväg. Föreskrifter om samråd och miljökonsekvensbeskrivning i samband med förstudie och järnvägsutredning ska meddelas i samråd med Naturvårdsverket.

type: stycke

text: Samtliga länsstyrelser ska underrättas om de föreskrifter Trafikverket meddelar med stöd av

text: första stycket

text: Förordning (2010:134).

type: paragraf

beteckning: 1 a §

text: När Trafikverket överlämnar en fråga om byggande av järnväg till regeringen för prövning enligt

text: 17 kap.

text: eller

text: 3 §

text: miljöbalken

text: , skall verket i sitt yttrande enligt

text: 2 kap. 1 b § lagen (1995:1649)

text: om byggande av järnväg bland annat lämna de uppgifter som behövs för att bedöma hur de allmänna hänsynsreglerna i

text: 2 kap.

text: miljöbalken

text: iakttas samt uppgift om det samråd som skett enligt

text: 6 kap.

text: 6 §§

text: miljöbalken

text: . Även i övrigt ansvarar Trafikverket för att ett tillräckligt underlag finns för regeringens prövning.

text: Förordning (2010:134).

ordinal: 1 a

beteckning: 1 b §

text: Den som upprättar en järnvägsplan skall utreda möjligheterna att genom fastighetsrättsliga åtgärder eller åtgärder enligt

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: avhjälpa eller minska intrång till följd av järnvägsbygget.

text: Förordning (1998:894).

ordinal: 1 b

beteckning: 2 §

text: Den som ansöker hos Trafikverket om att få en järnvägsplan fastställd, ska till planen foga en planbeskrivning, som redovisar planeringsförutsättningarna, planens syfte och skälen till planens utformning. I ansökan ska även lämnas de uppgifter som behövs för att bedöma hur de allmänna hänsynsreglerna i

text: 2 kap.

text: miljöbalken

text: följs samt uppgift om det samråd som skett enligt

text: 6 kap.

text: 6 §§

text: miljöbalken

text: , i den mån sådana uppgifter inte redovisas på annat sätt.

text: En karta över det område som berörs av järnvägsprojektet ska fogas till ansökan, om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Förordning (2010:170).

text: Trafikverkets samråds- och underrättelseskyldighet

beteckning: 3 §

text: Synpunkter på en utställd järnvägsplan ska lämnas skriftligen till Trafikverket inom den tid som verket bestämmer. Under samma tid ska det också ges möjlighet att lämna synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen.

text: Under utställningstiden ska planen med miljökonsekvensbeskrivning i original eller kopia finnas tillgänglig hos Trafikverket samt på lämplig plats i berörda kommuner. Detsamma gäller samrådsredogörelsen enligt

text: 2 kap. 5 § lagen (1995:1649)

text: om byggande av järnväg.

text: Förordning (2010:134).

beteckning: 4 §

text: den tid inom vilken synpunkter kan lämnas, och

type: punkt

text: var planen med miljökonsekvensbeskrivning och samrådsredogörelsen finns tillgängliga.

text: Trafikverket skall underrätta fastighetsägare och andra som redovisats i fastighetsförteckningen, berörda kommuner och myndigheter samt andra som kan bedömas ha ett väsentligt intresse av planen om

text: Underrättelsen skall postas i rekommenderad försändelse. Trafikverket skall även föra in en kungörelse om utställningen i Post- och Inrikes Tidningar och ortstidning eller endera av dessa som Trafikverket bestämmer. I kungörelsen skall anges var planen och beskrivningen finns tillgänglig och vart skriftliga anmärkningar kan lämnas.

text: Förordning (2010:134).

beteckning: 5 §

text: Trafikverket skall inhämta berörda länsstyrelsers yttranden över en järnvägsplan som varit utställd.

text: Förordning (2010:134).

beteckning: 6 §

text: om beslut att fastställa eller ändra en järnvägsplan, och

text: om beslut att upphäva ett beslut att fastställa en järnvägsplan.

text: Trafikverket skall underrätta sökanden, berörda kommuner, länsstyrelser och lantmäterimyndigheter samt övriga som yttrat sig eller särskilt berörs

text: Ett beslut att fastställa en järnvägsplan skall vidare kungöras på det sätt som anges i

text: 4 § andra stycket

text: . I kungörelsen skall anges var beslutet hålls tillgängligt samt inom vilken tid beslutet får överklagas och vart skriftligt överklagande skall lämnas.

text: Om ett beslut att fastställa en järnvägsplan upphör att gälla, skall Trafikverket alltid underrätta lantmäterimyndigheten om detta.

text: Förordning (2010:134).

text: Länsstyrelsens beslut

beteckning: 7 §

text: Innan länsstyrelsen meddelar beslut enligt

text: 3 kap.

text: lagen (

text: ) om byggande av järnväg, skall Trafikverket höras. Länsstyrelsen skall underrätta Trafikverket samt berörda enskilda, kommuner och myndigheter om meddelade beslut.

text: Förordning (2010:134).

beteckning: 8 §

text: Om det i ett tillståndsärende hos länsstyrelsen visar sig att länsstyrelsens tillstånd behövs både enligt lagen (

text: ) om byggande av järnväg och enligt

text: miljöbalken

text: , skall länsstyrelsen pröva ärendet enligt båda författningarna.

text: Förordning (1998:894).

beteckning: 9 §

text: Beslut om undantag från bestämmelser som avses i

text: 1 kap. 5 § andra stycket lagen (1995:1649)

text: om byggande av järnväg meddelas av länsstyrelsen. Att regeringens tillåtelse behövs i vissa fall följer av

text: 7 kap. 29 § miljöbalken

text: Länsstyrelsen skall underrätta sökanden, Trafikverket samt berörda enskilda, kommuner och myndigheter om beslutet.

text: Förordning (2010:134).

text: Mål om inlösen

text: När stämning utfärdas i mål om inlösen enligt lagen (

text: ) om byggande av järnväg, ska mark- och miljödomstolen underrätta inskrivningsmyndigheten om målet för anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Om ett sådant mål avskrivs helt eller delvis, ska domstolen underrätta inskrivningsmyndigheten för borttagande av anteckningen.

text: Första stycket gäller inte om målet endast gäller inlösen av särskild rätt som inte är inskriven.

text: Förordning (2010:1989).

text: Avgifter

text: Avgift enligt avgiftsklass 4 i

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: tas ut för prövning av ansökan om tillstånd enligt

text: 3 kap. 1 §

text: och

text: 2 §

text: lagen (

text: ) om byggande av järnväg.

text: Överklagande

text: Länsstyrelsens beslut enligt

text: 9 §

text: får överklagas hos regeringen.


dcterms:title: Förordning (1995:1654) med bemyndigande för Riksskatteverket enligt lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Regeringen bemyndigar med stöd av

text: 8 § lagen (1995:1623)

text: om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar Riksskatteverket att besluta om vilken eller vilka skattemyndigheter som skall handlägga ärenden om skattereduktion enligt nämnda lag.


dcterms:title: Förordning (1995:1655) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Frankrike beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Frankrike beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva skall träda i kraft den 1 februari 1996. Lagen tillämpas beträffande arvsskatt på arv efter person som avlider den 1 februari 1996 eller därefter och beträffande gåvoskatt på gåva som ges vid nämnda tidpunkt eller därefter.

text: Kungörelsen (1967:724) om tillämpning av avtal den 24 december 1936 mellan Sverige och Frankrike för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående handräckning beträffande arvsskatt skall dock fortfarande tillämpas beträffande arvsskatt på arv efter person som avlidit före den 1 februari 1996.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

text: Föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 18 a § andra stycket naturvårdslagen (1964:822)

text: skall vid tillämpningen av den nya lydelsen av

text: 4 § andra stycket

text: anses som föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 12 kap. 5 § andra stycket miljöbalken

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 1, 4 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 5 §; ändr. 6, 8, 9 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2015.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2024.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2025.

dcterms:identifier: SFS 1995:1667 i lydelse enligt SFS 2025:100

dcterms:title: Lag (1995:1667) om skatt på naturgrus

rdfs:label: Finansdepartementet S2

text: sker med stöd av tillstånd som har lämnats enligt

text: 11 kap.

text: miljöbalken

text: eller

text: vattenlagen (1983:291)

text: , eller

text: kräver tillstånd enligt

text: 9 kap.

text: miljöbalken

text: Lag (2005:580).

text: Skatt (

kind: term

text: naturgrusskatt

text: ) skall betalas till staten enligt denna lag för brutet naturgrus om utvinningen av naturgruset sker för annat ändamål än markinnehavarens husbehov och

text: Med

text: naturgrus

text: avses naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block.

text: Skatten tas ut med 23 kronor och 0 öre per ton naturgrus.

text: För kalenderåret 2026 och efterföljande kalenderår ska skatt i stället för vad som anges i

text: första stycket

text: tas ut med belopp som räknas om enligt

text: tredje stycket

text: . Regeringen fastställer varje år före november månads utgång det omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska tas ut för påföljande kalenderår.

text: Skattebeloppet räknas om genom att det belopp som gäller den 1 augusti det år då omräkningen sker multipliceras med ett jämförelsetal. Det omräknade skattebeloppet avrundas till hela kronor och ören.

text: Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni månad det år då omräkningen sker och prisläget i juni månad närmast föregående år. Jämförelsetalet ska avrundas till fyra decimaler.

text: Lag (2025:100).

text: Skattskyldig är den som exploaterar en naturgrustäkt.

text: Har föreskrifter om skyldighet att lämna uppgift om vem som är exploatör av täkten meddelats med stöd av

text: 26 kap. 21 a § första stycket miljöbalken

text: , är tillståndshavaren tillsammans med exploatören skattskyldig för tiden till dess sådan uppgift har lämnats.

text: Lag (2005:580).

text: 5 § Har upphävts genom lag (2002:424).

type: upphavd

text: naturgrus levereras till en köpare,

text: naturgrus tas i anspråk för något annat ändamål än försäljning, eller

text: den skattepliktiga verksamheten upphör, varvid skattskyldigheten omfattar det naturgrus som då ingår i den skattskyldiges lager.

text: Lag (2002:424).

text: Skattskyldighet inträder när

text: naturgrus som används enbart för ändamål som är nödvändiga för täktverksamhetens bedrivande, eller

text: naturgrus som används för efterbehandling av täkten.

text: Skattskyldighet inträder inte för

text: för vilket skattskyldighet tidigare har inträtt, eller

text: som har tagits tillbaka i samband med återgång av köp.

text: Lag (2002:424).

text: En skattskyldig får göra avdrag för skatt på sådant naturgrus

text: Bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatten finns i

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Lag (2011:1379).


dcterms:title: Statistiska centralbyråns kungörelse (1995:1677) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag

rdfs:label: Statistiska centralbyrån

text: Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som avses i lagen (

text: ) om ändring av vissa underhållsbidrag skall höjas från och med den 1 februari 1996 med en procent.

text: Höjningen gäller inte underhållsbidrag till barn, make eller förutvarande make som har bestämts under november 1995 eller senare.

text: Bidrag vars belopp efter höjningen slutar på öretal, utgår enligt lagen om ändring av vissa underhållsbidrag med närmast lägre krontal.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 1996, då den instruktion för Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor som regeringen beslutade den 7 februari 1985 skall upphöra att gälla.

rpubl:andrar: ändr. 1, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 8 §§

rpubl:andrar: upph. 16 §; ändr. 2, 4, 15 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 12 §§

dcterms:identifier: SFS 1995:1680 i lydelse enligt SFS 2005:232

dcterms:title: Förordning (1995:1680) med instruktion för Inspektionen för strategiska produkter

rdfs:label: Utrikesdepartementet

text: Uppgifter

text: Inspektionen för strategiska produkter sköter tillsyn och annan kontroll enligt lagen (

text: ) om krigsmateriel och lagen (

text: ) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd.

text: Förordning (2000:1070).

text: Inspektionen skall också vara nationell myndighet enligt Sveriges åtaganden i Förenta nationernas konvention om förbud mot utveckling, produktion, innehav och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring med de uppgifter som följer av lagen (

text: ) om inspektioner enligt Förenta nationernas konvention om förbud mot kemiska vapen och förordningen (

text: ) om inspektioner enligt Förenta nationernas konvention om förbud mot kemiska vapen.

text: den internationella gruppen för kontroll av biologiska och kemiska produkter (Australiengruppen),

text: den internationella gruppen för kontroll av kärnämnen och material m.m. med anknytning till kärnteknisk verksamhet (Nuclear Suppliers Group),

text: den internationella gruppen för kontroll av missiler och missilteknologi (Missile Technology Control Regime),

text: den internationella gruppen för kontroll av krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter (Wassenaar- arrangemanget).

text: Inspektionen skall vidare förmedla sådan information om exportkontroll av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden som Sverige är skyldigt att tillhandahålla som medlem i Europeiska unionen. Detsamma gäller information om exportkontroll inom ramen för samarbetet i

text: Vad som anges i

text: andra stycket

text: skall också gälla information om exportkontroll inom ramen för inspektionens samarbete med motsvarande organ i andra länder.

text: Förordning (2002:677).

text: Inspektionen skall varje år före mars månads slut lämna regeringen en redogörelse för den svenska exporten av krigsmateriel och andra strategiska produkter under det föregående kalenderåret.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på inspektionen med undantag av

text: 5 §§

text: 14 §§

text: 22 §§

text: samt

text: 35 §§

text: Förordning (2005:232).

text: Inspektionens ledning

text: Generaldirektören är chef för inspektionen.

text: Förordning (2001:614).

text: Exportkontrollrådet

text: Hos inspektionen finns ett råd för samråd i exportkontrollfrågor. Det består av generaldirektören och högst tio andra ledamöter. Generaldirektören är rådets ordförande.

text: Förordning (2001:614).

text: Generaldirektören skall hålla rådet informerat om inspektionens verksamhet på exportkontrollområdet.

text: Förordning (2001:614).

text: Om det är möjligt skall generaldirektören samråda med rådet, innan inspektionen lämnar över ett ärende om exportkontroll till regeringens prövning enligt

text: 1 a § lagen (1992:1300)

text: om krigsmateriel, enligt

text: 4 § lagen (2000:1064)

text: om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser.

text: Generaldirektören bestämmer vilka andra ärenden om exportkontroll som före avgörandet skall föreläggas rådet för samråd. (Förordning 2001:614).

text: Rådets sakkunniga i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor är den statssekreterare som svarar för exportkontrollfrågor, det utrikesråd i Utrikesdepartementet som Regeringskansliet bestämmer och statssekreteraren i Försvarsdepartementet eller den som någon av dem sätter i sitt ställe.

text: Förordning (2003:5).

text: Teknisk-vetenskapliga rådet

text: Hos inspektionen finns ett teknisk-vetenskapligt råd som består av generaldirektören och de andra ledamöter som regeringen bestämmer. Generaldirektören är rådets ordförande.

text: Förordning (2001:614).

text: Ärendenas handläggning

text: Inspektionens ärenden avgörs av generaldirektören.

text: Ärenden som inte behöver prövas av generaldirektören får avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Förordning (2001:614).

text: Anställningar m.m.

text: Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra anställningar beslutas av myndigheten.

text: Förordning (2005:232).

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för en bestämd tid. Det sker efter anmälan av generaldirektören.

text: Förordning (2001:614).

text: 14 § Har upphävts genom förordning (2004:157).

text: Andra ledamöter i exportkontrollrådet och teknisk- vetenskapliga rådet än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Förordning (2002:677).

text: 16 § Har upphävts genom förordning (2002:677).


rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1995:183 i lydelse enligt SFS 2008:559

dcterms:title: Förordning (1995:183) om Värmlandsarkivs uppgifter som landsarkiv

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: I denna förordning ges bestämmelser om Värmlandsarkivs uppgifter som landsarkiv.

text: Värmlandsarkiv är under Riksarkivet arkivmyndighet för

text: statliga myndigheter utom för myndigheter som lyder under Försvarsdepartementet, och

text: myndigheter och organ som avses i

text: 2 § arkivlagen (1990:782)

text: och vilkas verksamhetsområde utgörs av Värmlands län.

text: När Värmlandsarkiv fullgör uppgifter som landsarkiv skall det, vid tillämpning av

text: arkivlagen (1990:782)

text: och

text: arkivförordningen (1991:446)

text: anses som statlig arkivmyndighet.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 41 §§

text: förordningen (

text: ) med instruktion för Riksarkivet och landsarkiven ska tillämpas på Värmlandsarkiv.

text: Förordning (2008:559).

text: Personal som handhar landsarkivsuppgifter vid Värmlandsarkiv skall ha den behörighet och kompetens som krävs för att fullgöra uppgifterna.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Genom förordningen upphävs

text: sameskolförordningen (1967:216)

text: För lärare som är anställda med konstitutorial eller med ett förordnande på vilket äldre bestämmelser om konstitutorial skall tillämpas skall tjänstgöringen tills vidare vara förlagd till en viss sameskola. Förläggningen av tjänstgöringen får ändras av Sameskolstyrelsen, om det fordras på grund av omorganisation av sameskolan eller om det annars finns särskilda skäl till det.

text: En lärare som är anställd med konstitutorial eller med ett förordnande på vilket äldre bestämmelser om konstitutorial skall tillämpas skall, om det inte finns särskilda skäl till avvikelse, ha företräde till tjänstgöring vid den sameskola där läraren är anställd framför

text: lärare med kortare anställningstid,

text: lärare som är anställda tills vidare eller har en tidsbegränsad anställning, och

text: lärare vid andra skolor eller läroanstalter.

text: Ett sådant beslut får överklagas hos Statens skolverk. Skolverkets beslut får inte överklagas.

rpubl:andrar: upph. 2 kap 4 §; ändr. 2 kap 7 §, 3 kap 12 §, rubr. närmast före 3 kap 12 §; ny 1 kap 7 §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap. 5 §, 8 kap 1 §; ny 3 kap 9 a §, rubr. närmast före 3 kap 9 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 3 §

rpubl:andrar: ny 5 kap 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 6 §, 8 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 2 §, rubr. närmast före 5 kap 2 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2008.

text: Sameskolstyrelsen ska fortfarande ha det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 15 §§

text: i den upphävda

text: verksförordningen (1995:1322)

text: . Vidare ska

text: 31 §§

text: verksförordningen

text: fortfarande gälla för Sameskolstyrelsen.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 7 §, rubr. närmast före 2 kap 7 §; ny 2 kap 7 a §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2009.

text: De nya bestämmelserna ska i fråga om ämnesprov i årskurs 5 tillämpas första gången läsåret 2008/09 och i fråga om ämnesprov i årskurs 3 läsåret 2009/10.

rpubl:andrar: ny 5 kap 5 §

text: Denna förordning träder i kraft den 15 mars 2010 och tillämpas på anställningar som tillträds efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ny 6 kap. 2 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2010. Bestämmelserna om ämnesprov i årskurs 6 tillämpas första gången läsåret 2011/12.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1995:205 i lydelse enligt SFS 2010:1038

dcterms:title: Sameskolförordning (1995:205)

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: 1 kap.

text: Allmänna föreskrifter

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om sameskolan utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: I

text: 8 kap.

text: finns det föreskrifter om samisk undervisning som integreras med undervisning i grundskolan.

text: Sameskolan bedrivs vid de olika enheter som Sameskolstyrelsen bestämmer. En enhet kallas i denna förordning sameskola.

text: En sameskola får endast inrättas inom ramen för tillgängliga medel.

text: Till en sameskola kan vara knutet ett elevhem.

text: skoldagar

text: : de dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum,

text: undervisningstid

text: : arbete som planerats av lärare och elever tillsammans och som eleverna genomför under en lärares ledning,

text: ämne

text: : ämne för vilket regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, Statens skolverk har fastställt en kursplan.

text: I denna förordning avses med

text: När det i denna förordning hänvisas till

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: ska föreskrifter om styrelsen avse Sameskolstyrelsen.

text: Förordning (2009:962).

text: Statens skolverk fastställer de formulär som behövs för tillämpningen av denna förordning.

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: sköts av staten såsom huvudman för sameskolan får i stället fullgöras av en kommun eller ett landsting, om Sameskolstyrelsen och kommunen eller landstinget är ense om detta.

text: Vid en sameskola får mot särskild ersättning på uppdrag av annan än enskild anordnas utbildning för personer som uppdragsgivaren utser.

text: Förordning (1996:551).

text: 2 kap.

text: Sameskolstyrelsen

text: Uppgifter

text: Sameskolstyrelsen är styrelse för sameskolorna och därtill hörande verksamhet.

text: genom yttranden och förslag främja och utveckla samiska undervisningsinslag i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom, och

text: främja utveckling och produktion av läromedel för samisk undervisning.

text: Sameskolstyrelsen skall även

text: bistå kommunerna när det gäller uppsökande verksamhet bland samer,

text: informera om sameskolan och om samiska undervisningsinslag i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom.

text: Sameskolstyrelsen bör

text: Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklassen och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn.

text: Förordning (1997:1232).

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1996:551).

text: Sammansättning

text: Sameskolstyrelsen består av fem personer.

text: En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Organisation

text: Till Sameskolstyrelsen är ett kansli som leds av en skolchef knutet.

text: Skolchefen ska biträda Sameskolstyrelsen i dess verksamhet och särskilt verka för att utbildningen utvecklas.

text: Förordning (2009:962).

text: Personalansvarsnämnd

text: skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, när anställningen inte är en provanställning,

text: disciplinansvar,

text: åtalsanmälan, och

text: avstängning.

text: Vid Sameskolstyrelsen ska det finnas en personalansvarsnämnd som prövar frågor om

text: Skolchefen ska vara ordförande i personalansvarsnämnden. Nämnden ska i övrigt bestå av personalföreträdarna och de ledamöter som Sameskolstyrelsen utser.

text: Personalansvarsnämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (2007:944).

text: Sameskolstyrelsen ska tillämpa

text: personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: i dess lydelse före den 1 januari 2008.

text: Förordning (2007:944).

text: Ärendenas handläggning

text: Sameskolstyrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att Sameskolstyrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många andra ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra ärendet i närvaro av skolchefen. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Sameskolstyrelsen får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till skolchefen att på Sameskolstyrelsens vägnar avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av Sameskolstyrelsen.

text: Ärendena avgörs efter föredragning.

text: I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 10 §

text: inte behöver föredras.

text: Anställningar m.m.

text: Av

text: 2 kap. 1 § 2 sametingslagen (1992:1433)

text: följer att Sameskolstyrelsens ledamöter utses av Sametinget. Ledamöterna utses för en bestämd tid.

text: Sametinget utser ordförande för en bestämd tid.

text: Sameskolstyrelsen utser inom sig vice ordförande för en bestämd tid.

text: Skolchefen anställs av Sametinget efter förslag av Sameskolstyrelsen.

text: Som skolchef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har förvärvat pedagogiska insikter.

text: Arbetstagare som under skolchefen har uppgifter av pedagogisk art skall ha de pedagogiska insikter som behövs.

text: Statens ansvarsnämnd beslutar i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande, när det gäller skolchefen.

text: 3 kap.

text: Utbildningens innehåll och organisation

text: Läroplan

text: För sameskolan gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

text: Timplan

text: För sameskolan gäller den timplan som framgår av bilagan till denna förordning.

text: undervisningen skall ges på svenska och samiska, och

text: ämnet samiska skall förekomma i samtliga årskurser.

text: Därvid gäller att

text: Timplanen anger den minsta totala undervisningstid i timmar som skall erbjudas elever i årskurserna 1--6.

text: Beslut om fördelning på årskurser av antalet timmar för ämnen, ämnesgrupper och elevens val fattas av Sameskolstyrelsen efter förslag av rektorn.

text: Förordning (2009:962).

text: I sameskolan ska friluftsverksamhet som bedrivs under en lärares ledning anordnas i den omfattning som rektorn bestämmer.

text: Förordning (2009:962).

text: För elever som med stöd av särskilda skäl enligt

text: 8 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: tagits in i sameskolan kan undervisningen på samiska och undervisningen i ämnet samiska bytas ut mot någon annan undervisning.

text: Kursplaner

text: De kursplaner som regeringen har fastställt för grundskolan skall tilllämpas också i sameskolan.

text: Statens skolverk skall fastställa en kursplan i samiska som även skall kunna användas i modersmålsundervisning i samiska i grundskolan.

text: Förordning (2002:1009).

text: Vissa föreskrifter om timplanen

text: Elevens val

text: I timplanen anges ett visst antal timmar för elevens val. Undervisningen syftar till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen.

text: Undervisningen skall till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som fastställts för det ämne eller de ämnen som utgör elevens val.

text: Sameskolstyrelsen skall erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Styrelsen skall sträva efter att tillgodose elevernas val genom att utnyttja de möjligheter som finns inom ramen för gällande bestämmelser.

text: Skolans val

text: I timplanen anges ett visst antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val ska med de begränsningar som anges i bilagan till denna förordning användas för undervisning i ett eller flera ämnen.

text: Undervisningen ska till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som fastställts för det ämne eller de ämnen som utgör skolans val.

text: Beslut om hur utrymmet för skolans val ska användas fattas av rektorn.

text: Förordning (2009:962).

text: Modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk

text: Bestämmelserna om modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk i

text: 2 kap.

text: 16 §§

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: gäller i tillämpliga delar vid sameskolan.

text: Förordning (1997:600).

text: Arbetsplan

text: För genomförandet av de fastställda målen för utbildningen ska det finnas en arbetsplan.

text: Arbetsplanen ska utarbetas under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna och deras vårdnadshavare.

text: Rektorn beslutar om arbetsplanen.

text: Arbetsplanen ska kontinuerligt följas upp och utvärderas.

text: Förordning (2009:962).

text: Läromedel

text: Av

text: 8 kap. 4 § skollagen (1985:1100)

text: framgår att utbildningen i sameskolan skall vara avgiftsfri för eleverna och att de utan kostnad skall ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning.

text: Särskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervisningen har tillgång till läromedel som täcker väsentliga delar av ett ämne eller en ämnesgrupp och som är ägnade att ge fasthet och sammanhang i studierna.

text: Lärotider m.m.

text: Föreskrifterna om lärotider, klasser och grupper, schema och beslut om befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i

text: 4 kap.

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: skall tillämpas vid sameskolan.

text: Förordning (1996:551).

text: Särskilda stödinsatser

text: Föreskrifterna om särskilda stödinsatser i

text: 5 kap.

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: 4 kap.

text: Samverkansformer

text: Samverkan mellan olika intressegrupper

text: Formerna för samverkan mellan olika intressegrupper inom varje sameskola skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller om det inte i författning eller kollektivavtal finns särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Elevvårdskonferens

text: För behandling av elevvårdsfrågor skall det finnas en elevvårdskonferens.

text: rektorn, eller den arbetstagare som rektorn sätter i sitt ställe,

text: företrädare för elevvården, och

text: berörd klassföreståndare och annan berörd personal.

text: Följande ledamöter ska ingå i elevvårdskonferensen:

text: Rektorn beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektorn eller den arbetstagare som rektorn utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och yttrar sig vid sammanträdena.

text: Förordning (2009:962).

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen skall föras protokoll.

text: Elevinflytande

text: I varje klass eller undervisningsgrupp skall eleverna ges tillfälle att tillsammans med läraren behandla frågor som är av gemensamt intresse för eleverna. Den närmare utformningen skall anges i arbetsplanen.

text: Förordning (1997:600).

text: 5 kap.

text: Elever

text: Intagning

text: I

text: 8 kap. 6 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: finns föreskrifter om intagning av elever i sameskolan.

text: I punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: skollagen

text: (1985: 1100) finns det föreskrifter om intagning av barn i sameskolan höstterminen det kalenderår barnet fyller sex år.

text: Ansökan om intagning görs av vårdnadshavarna hos Sameskolstyrelsen på det sätt styrelsen bestämmer.

text: I förordningen (

text: ) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. finns särskilda bestämmelser om mottagande i sameskolan av asylsökande barn m.fl.

text: Förordning (2001:981).

text: Uppflyttning, ledighet och disciplinära åtgärder m.m.

text: Föreskrifterna om uppflyttning, ledighet, frånvaro, ordningsregler och disciplinära åtgärder i

text: 6 kap.

text: 10 §§

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: skall tillämpas vid sameskolan.

text: Förordning (2006:206).

text: Utvecklingssamtal

text: Läraren ska fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna.

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i relation till målen i varje ämne som eleven får undervisning i, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna.

text: Vid utvecklingssamtalet ska läraren i en skriftlig individuell utvecklingsplan

text: Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen.

text: Sådan skriftlig information om elevens skolgång som avses i andra och tredje styckena får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

text: Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i

text: 5 kap. 1 § grundskoleförordningen (1994:1194)

text: Förordning (2009:962).

text: Intyg vid avgång

text: När en elev avgår från en sameskola ska ett intyg om avgången utfärdas.

text: den årskurs från vilken eleven avgått,

text: tiden för avgången,

text: de ämnen i vilka eleven undervisats, och

text: det antal timmar undervisning som eleven erbjudits.

text: Intyget ska innehålla uppgifter om

text: Intyget ska undertecknas av rektorn.

text: Förordning (2009:962).

text: svenska, svenska som andraspråk och matematik i slutet av årskurs 3 och 6, och

text: engelska i slutet av årskurs 6. Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om ämnesprov.

text: Förordning (2010:1038).

text: Ämnesprov ska användas i följande ämnen och årskurser för att bedöma elevernas kunskaper i relation till målen i ämnet:

text: 6 kap.

text: Personal vid sameskolorna

text: Allmänna föreskrifter

text: När Sameskolstyrelsen avser att anställa en arbetstagare, bör den lediga anställningen anmälas till den offentliga arbetsförmedlingen, om det inte framstår som onödigt. Om en sådan anmälan inte görs skall Sameskolstyrelsen informera om den lediga anställningen genom anslag hos styrelsen och i vederbörande skola.

text: Skolledning

text: För ledningen av utbildningen i varje sameskola ska det finnas en rektor.

text: Rektorn ska hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan. Det åligger rektorn att särskilt verka för att utbildningen utvecklas.

text: Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt.

text: Förordning (2009:962).

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap. 2 a § skollagen (1985:1100)

text: om kommuners och landstings skyldighet att se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna gäller också för Sameskolstyrelsen.

text: Förordning (2009:1522).

text: Lärare

text: Lärare är skyldiga att fullgöra uppgifter som hör samman med den utbildning som deras tjänstgöring omfattar samt andra uppgifter som ligger inom ramen för deras yrkeskvalifikationer och som stämmer överens med deras roll enligt läroplanen eller föreskrifter i andra författningar.

text: vara klassföreståndare enligt

text: 5 §

text: biträda vid lärarutbildning vid den sameskola där läraren tjänstgör.

text: En lärare är på uppdrag skyldig att

text: Klassföreståndaren har det allmänna ansvaret för en klass eller en särskild undervisningsgrupp. Klassföreståndaren skall särskilt leda elevvården inom klassen.

text: Klassföreståndaren skall biträda skolledningen i frågor som rör klassen eller gruppen.

text: Sameskolstyrelsen får föreskriva att insikt i samiska ger företräde till anställning som lärare vid sameskolan.

text: I en anställning som lärare, dock inte timläraranställning, får det som fyllnadstjänstgöring ingå tjänstgöring som lärare vid någon annan skolform inom det offentliga skolväsendet. I en anställning som lärare i musik får det även ingå fyllnadstjänstgöring vid en kommunal musikskola.

text: Vid anställning av lärare skall

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: tillämpas, om inte något annat följer av

text: andra stycket

text: Timlärare som uppfyller kraven enligt

text: 2 kap. 4 § skollagen

text: får anställas tills vidare längst till en viss tidpunkt under läsåret. I annat fall skall timläraren anställas tills vidare dock längst till en viss tidpunkt under terminen.

text: Annan personal

text: I

text: 14 kap. 2 § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: föreskrivs att det för skolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska.

text: 7 kap.

text: Överklagande

text: Av

text: 21 § anställningsförordningen (1994:373)

text: följer att beslut i anställningsärenden enligt denna förordning får överklagas hos Statens överklagandenämnd.

text: Av

text: 21 § anställningsförordningen

text: följer vidare att Sameskolstyrelsens förslag om att anställa en skolchef eller beslut om att avbryta ett anställningsförfarande inte får överklagas.

text: Förordning (2008:398).

text: Beslut av Sameskolstyrelsen i andra ärenden enligt denna förordning än personalärenden får inte överklagas.

text: Beslut av Statens skolverk i ärenden enligt denna förordning får inte överklagas.

text: 8 kap.

text: Integrerad samisk undervisning

text: En kommun får anordna samisk undervisning för samiska elever vid sin grundskola, om avtal härom träffas mellan kommunen och Sameskolstyrelsen.

text: Med samisk undervisning avses undervisning med samiska inslag och undervisning i samiska utöver den undervisning som anordnas som modersmålsundervisning i samiska.

text: Förordning (2002:1009).

text: Utbildningen för de samiska eleverna skall integreras med motsvarande utbildning för andra elever i grundskolan.

text: Den samiska undervisningen får även förläggas till icke timplanebunden tid under skoldagen.

text: Lärare för den samiska undervisningen anställs av styrelsen för utbildningen efter samråd med Sameskolstyrelsen. Därvid gäller föreskrifterna om lärare i

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: Sameskolstyrelsen skall varje år i samband med förslag till anslagsframställningar redovisa omfattningen och erfarenheterna av verksamheten med integrerad samisk undervisning.

text: Bilaga

text: Utbildningens omfattning i årskurserna 1--6 i sameskolan i timmar om 60 minuter för ämnen och ämnesgrupper samt totalt.

text: Ämnen

text: Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst 15 procent. Antalet timmar för svenska, engelska, matematik, samiska och elevens val får dock inte minskas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Genom förordningen upphävs

text: särskoleförordningen (1986:573)

text: I

text: 6 kap. 1 § andra stycket

text: föreskrivs att en elev som är inskriven i särskolan kan få sin undervisning i en klass i grundskolan (integrerad elev) under vissa förutsättningar. Om ett landsting övergångsvis är huvudman för särskolan krävs, utöver vårdnadshavarens medgivande, att berörda skolhuvudmän är ense om detta.

text: Följande bestämmelser i den nya förordningen skall inte tillämpas i årskurserna 8--10 läsåret 1995/96 och i årskurs 9 läsåret 1996/97:

text: 1 kap. 2 §

text: 2 kap.

text: 4 kap.

text: och

text: 5 §§

text: 5 kap.

text: och

text: 8 §§

text: 6 kap. 1 §

text: samt

text: 7 kap.

text: Följande bestämmelser i den upphävda förordningen skall tillämpas i årskurserna 8--10 läsåret 1995/96 och i årskurs 9 läsåret 1996/97:

text: och

text: 20 §§

text: 21 §

text: i vad avser hänvisningen till

text: 4 kap. 3 § grundskoleförordningen

text: (1988: 655),

text: 25 a

text: och

text: 29 §§

text: Detsamma gäller för årskurs 10, om läroplanen för den obligatoriska särskolan (Lsä 90) tillämpas i årskursen läsåren 1996/97 och 1997/98.

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 1 §, 7 kap 5, 6 §§; ny 6 kap 8 §, rubr. närmast före 6 kap 8 §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 6 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1997. Bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: 9 a

text: och

text: 11 §§

text: samt

text: 5 kap. 2 §

text: skall inte tillämpas i årskurs 10 läsåret 1997/98, om läroplanen för den obligatoriska särskolan (Lsä 90) tillämpas.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 11 §, 3 kap 5 §, 5 kap 2 §, rubr. närmast före 5 kap 2 §; ny 2 kap 9 a §, rubr. närmast före 2 kap 9 a §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 3, 4, 6, 7 §§, rubr. närmast före 7 kap 3, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 1 §

rpubl:andrar: ny 6 kap 8 a §

rpubl:andrar: ändr. bil. 1

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 1 §; nya 6 kap 5 a, 5 b §§, rubr. närmast före 6 kap 5 a, 5 b §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2007. De nya betygsbenämningarna skall tillämpas på betyg som sätts efter den 1 juli 2007.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 5, 6 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1995:206 i lydelse enligt SFS 2008:523

dcterms:title: Särskoleförordning (1995:206)

text: 1 kap.

text: Allmänna föreskrifter

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om den obligatoriska särskolan (

text: grundsärskolan och träningsskolan

text: ) utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: skoldagar

text: : de dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum,

text: styrelsen

text: : styrelsen för utbildningen,

text: särskolan

text: : grundsärskolan och träningsskolan,

text: undervisningstid

text: : arbete som planerats av lärare och elever tillsammans i den utsträckning som är möjlig med hänsyn till elevernas utvecklingsnivå och som eleverna genomför under en lärares ledning,

text: ämne

text: : ämne för vilket Statens skolverk har fastställt en kursplan.

text: I denna förordning avses med

text: Den som har det ledningsansvar som enligt

text: 2 kap. 2 § skollagen

text: (1985: 1100) vilar på rektorn skall också benämnas rektor.

text: Statens skolverk fastställer de formulär som behövs för tillämpningen av denna förordning.

text: Särskolan skall ha ändamålsenliga lokaler. Den skall också ha utrustning som behövs för en tidsenlig utbildning.

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: sköts av kommunen såsom huvudman för utbildningen får i stället fullgöras av ett landsting, om kommunen och landstinget är ense om detta.

text: 2 kap.

text: Utbildningens innehåll

text: Läroplan

text: För särskolan gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

text: Kursplaner

text: För varje ämne i grundsärskolan och för varje ämnesområde i träningsskolan finns en kursplan.

text: de mål som undervisningen skall sträva mot,

text: de mål som eleverna i grundsärskolan skall ha uppnått i slutet av det femte och det nionde skolåret, och

text: de mål som eleverna i träningsskolan skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret.

text: I kursplanen anges

text: Kursplanerna fastställs av Statens skolverk.

text: Timplaner

text: För särskolan gäller de timplaner som framgår av bilagorna 1 och 2 till denna förordning.

text: Timplanerna anger den minsta totala undervisningstid i timmar som skall erbjudas elever i årskurserna 1--10 i särskolan.

text: Kommunerna får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den tid som anges i timplanerna.

text: Styrelsen beslutar efter förslag av rektorn om fördelningen mellan årskurserna av antalet timmar för ämnen, ämnesområden och elevens val.

text: I särskolan skall i den omfattning som rektorn bestämmer anordnas friluftsverksamhet som bedrivs under en lärares ledning.

text: Avvikelser från timplanerna

text: Rektorn får efter samråd med elevernas vårdnadshavare besluta att timplanerna modifieras i den omfattning som krävs för att anpassa undervisningen till elevernas särskilda förutsättningar och behov.

text: I

text: 5 kap.

text: och

text: 8 §§

text: finns föreskrifter om avvikelser från timplanerna vid stödundervisning och anpassad studiegång. Vidare kan beslut som avses i

text: 4 kap. 4 §

text: medföra avvikelser från timplanerna.

text: Vissa föreskrifter om grundsärskolans timplan

text: Elevens val

text: I timplanen anges ett visst antal timmar för elevens val. Undervisningen syftar till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen.

text: Undervisningen skall till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som gäller för det ämne eller de ämnen som utgör elevens val.

text: Styrelsen skall erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Styrelsen skall sträva efter att tillgodose elevernas val genom att utnyttja de möjligheter som finns inom ramen för gällande bestämmelser.

text: Skolans val

text: I timplanen anges ett visst antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val skall användas för undervisning i ett eller flera ämnen och för praktisk arbetslivsorientering.

text: När undervisning i ämnen utgör skolans val skall undervisningen till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i de kursplaner som gäller för ämnena.

text: Rektorn beslutar hur utrymmet för skolans val skall användas. Därvid får dock antalet timmar för varje ämne i timplanen inte minskas i oproportionerligt stor omfattning.

text: Modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk

text: Bestämmelserna om modersmålsundervisning och om undervisning i svenska som andraspråk i

text: 2 kap.

text: 16 §§

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: skall tillämpas på grundsärskolan. Det som sägs där om språkval skall dock inte tillämpas.

text: Förordning (1997:601).

text: Vissa föreskrifter om träningsskolans timplan

text: Elevens val

text: Som elevens val kan förekomma samtliga ämnesområden i timplanen och praktisk arbetslivsorientering. Föreskrifterna i

text: och

text: 8 §§

text: skall tillämpas. Det som där sägs om ämnen gäller i stället ämnesområden.

text: Fördelningsbar undervisningstid

text: Den fördelningsbara tiden i timplanen skall fördelas dels på timplanens ämnesområden med hänsyn till elevens behov, dels på praktisk arbetslivsorientering.

text: Tiden kan även användas för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk.

text: Rektorn beslutar hur den fördelningsbara tiden skall användas.

text: Förordning (1997:601).

text: Arbetsplan

text: För genomförandet av de fastställda målen för utbildningen skall det finnas en arbetsplan.

text: Arbetsplanen skall utarbetas under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna och deras vårdnadshavare. Rektorn beslutar om arbetsplanen.

text: Arbetsplanen skall kontinuerligt följas upp och utvärderas.

text: 3 kap.

text: Samverkansformer

text: Samverkan mellan olika intressegrupper

text: Formerna för samverkan mellan olika intressegrupper inom en rektors arbetsområde skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller om det inte i författning eller kollektivavtal finns särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Elevvårdskonferens

text: För behandling av elevvårdsfrågor skall det finnas en elevvårdskonferens för rektorns arbetsområde.

text: rektorn,

text: företrädare för elevvården, och

text: berörd klassföreståndare eller motsvarande och annan berörd personal.

text: I elevvårdskonferensen skall som ledamöter ingå

text: Rektorn beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektorn eller den arbetstagare som rektorn utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och yttrar sig vid sammanträdena.

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen skall föras protokoll.

text: Elevinflytande

text: I varje klass eller undervisningsgrupp där det men hänsyn till elevernas utvecklingsnivå är möjligt skall eleverna ges tillfälle att tillsammans med läraren behandla frågor som är av gemensamt intresse för eleverna. Den närmare utformningen skall anges i arbetsplanen.

text: Förordning (1997:601).

text: 4 kap.

text: Lärotider

text: Läsåret skall börja i augusti och sluta i juni samt ha minst 178 skoldagar och minst 12 lovdagar. Därutöver får inom läsåret läggas ut högst fem studiedagar för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare.

text: när höst- och vårterminerna börjar respektive slutar, och

text: hur lång skoldagen skall vara och när den tidigast får börja och senast får sluta.

text: Styrelsen bestämmer

text: Elevernas skolarbete skall förläggas måndag-fredag och skall vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt.

text: Styrelsen får besluta att antalet skoldagar i veckan skall begränsas till fyra för en klass eller en grupp i årskurs 1 eller 2, om det finns särskilda skäl.

text: Rektorn får efter att ha hört elevvårdskonferensen och efter samråd med en elevs vårdnadshavare besluta om andra lärotider för eleven än de som anges i

text: 3 §§

text: , om det finns särskilda skäl med hänsyn till elevens fysiska och psykiska förutsättningar. Ett sådant beslut får omfatta högst ett läsår.

text: Schema

text: För läsåret eller kortare tid skall det finnas ett schema för undervisningen.

text: Rektorn fastställer schema. Därvid skall beaktas att eleverna får såväl en väl avvägd total skoltid som väl avvägda läsår och skoldagar.

text: Övriga föreskrifter

text: Beslut om befrielse för en elev från skyldighet att delta i annars obligatoriska inslag i verksamheten fattas av rektorn, om inte elevens vårdnadshavare med stöd av

text: 3 kap. 12 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: har begärt att frågan skall prövas av styrelsen.

text: Förordning (1996:1075).

text: 5 kap.

text: Särskilda stödinsatser

text: Beslut om särskilt stöd enligt detta kapitel fattas av rektorn, om inte något annat följer av

text: 8 §

text: Om det genom uppgifter från skolans personal, en elev, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att eleven kan ha behov av särskilda stödåtgärder, skall rektorn se till att behovet utreds. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd, skall rektorn se till att ett åtgärdsprogram utarbetas. Av programmet skall det framgå vilka behoven är, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas.

text: Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet utarbetas.

text: Förordning (2006:207).

text: Studiehandledning på modersmålet

text: En elev skall få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det.

text: En elev som har rätt till modersmålsundervisning och som före sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1997:601).

text: Stödundervisning

text: Särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör eller i en specialklass.

text: Rektorn skall besluta om särskilt stöd för en elev efter samråd med eleven, om det kan ske, och elevens vårdnadshavare.

text: Stödundervisning kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplanerna eller som ett komplement till sådan utbildning.

text: Särskild undervisning

text: I

text: 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om särskild undervisning.

text: Huvudmannen för ett sjukhus eller en motsvarande institution får i skolhuvudmannens ställe anordna särskild undervisning för skolpliktiga barn som vistas på institutionen, om berörda huvudmän kommer överens om det.

text: Bestämmelser i denna förordning om styrelsen gäller också för sådana huvudmän och för institutionens ledning.

text: Särskild undervisning skall så långt det är möjligt motsvara den undervisning eleven inte kan delta i.

text: Särskild undervisning skall inte ges en elev, om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från sådan undervisning.

text: Särskild undervisning får anordnas i elevens hem, om elevens vårdnadshavare medger det.

text: Anpassad studiegång

text: Om en elev inte kan få utbildning som i rimlig grad är anpassad efter elevens situation och förutsättningar, får styrelsen efter att ha hört elevvårdskonferensen besluta om anpassad studiegång för eleven. Då får avvikelser göras från timplanen.

text: Styrelsen ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning inom skolan.

text: I de högre årskurserna får utbildningen delvis förläggas till en arbetsplats utanför skolan. Eleven skall då ha handledare samt stöd av skolans personal.

text: 6 kap.

text: Elever

text: Klasser och grupper

text: Eleverna skall fördelas på klasser och grupper enligt beslut av rektorn.

text: En elev som är inskriven i särskolan kan få sin undervisning i en klass i grundskolan eller sameskolan (

text: integrerad elev

text: ), om berörda rektorer är ense om detta och elevens vårdnadshavare medger det.

text: Särskolans kursplaner gäller för en integrerad elev. Efter beslut av rektorn i särskolan får de avvikelser göras från särskolans timplan som krävs med hänsyn till undervisningens uppläggning i grundskolan eller sameskolan.

text: Förordning (1996:606).

text: Uppflyttning

text: Vid slutet av varje läsår skall eleverna i årskurserna 1-8 flyttas till närmast högre årskurs, om inte något annat beslutas med stöd av

text: 3 §

text: Rektorn får efter samråd med en elevs vårdnadshavare besluta att leeven inte skall flyttas, om detta med hänsyn till elevens allmänna utveckling och i övrigt är lämpligast för eleven.

text: Ledighet

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan delta i skolarbetet, skall hindret snarast anmälas till skolan.

text: Rektorn får besluta hur anmälningsskyldigheten skall fullgöras.

text: Av

text: 3 kap. 11 § skollagen (1985:1100)

text: följer att en skolpliktig elev får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter.

text: Rektorn eller den rektorn bestämmer får bevilja sådan ledighet för sammanlagt högst tio skoldagar under ett läsår.

text: Styrelsen får bevilja längre ledighet än som följer av

text: andra stycket

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Rektorn beslutar om sådan ledighet.

text: Frånvaro

text: Om en elev utan giltig anledning uteblir från skolarbetet, skall rektorn se till att en kontakt upprättas mellan skolan och elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (2006:207).

text: Ordningsregler

text: Rektorn ansvarar för att det finns ordningsregler för varje skola. Ordningsreglerna skall utarbetas och följas upp under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna och deras vårdnadshavare.

text: Förordning (2006:207).

text: Disciplinära åtgärder

text: Om en elev uppträder olämpligt eller gör sig skyldig till en mindre förseelse, skall läraren uppmana eleven att ändra sitt uppförande. Om detta inte hjälper skall läraren kontakta elevens vårdnadshavare.

text: Om en elev fortsätter att uppträda olämpligt eller gör sig skyldig till upprepade förseelser eller en allvarligare förseelse, skall saken dels anmälas för rektorn, dels hänskjutas till elevvårdskonferensen. Konferensen skall efter kontakt med elevens vårdnadshavare försöka få eleven att bättra sig genom åtgärder som är avpassade efter elevens individuella förhållanden.

text: Om detta inte hjälper, skall elevvårdskonferensen anmäla förhållandet till styrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.

text: Elever från utlandet

text: Barn som räknas som bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare har samma rätt till skolgång i särskolan som barn bosatta i Sverige, om minst en av vårdnadshavarna är svensk medborgare. De skall på skriftlig begäran av sina vårdnadshavare tas emot i särskolan i den kommun där de vistas stadigvarande.

text: Förordning (1996:606).

text: I förordningen (

text: ) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. finns särskilda bestämmelser om mottagande i särskolan av asylsökande barn m.fl.

text: Förordning (2001:979).

text: 7 kap.

text: Betyg m.m.

text: Utvecklingssamtal

text: Läraren ska fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna.

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i relation till målen i varje ämne eller ämnesområde som eleven får undervisning i, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna.

text: Vid utvecklingssamtalet ska läraren i en skriftlig individuell utvecklingsplan

text: Den individuella utvecklingsplanen kan även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen.

text: Sådan skriftlig information om elevens skolgång som avses i andra och

text: tredje stycket

text: får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

text: Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i

text: 5 kap. 1 §

text: Förordning (2008:523).

text: Intyg och studieomdöme

text: Eleverna skall efter avslutad skolgång få intyg om den utbildning eleverna gått igenom.

text: Om en elevs vårdnadshavare begär det, skall intyget kompletteras med ett allmänt studieomdöme. Studieomdömet skall avse elevens möjlighet att bedriva studier.

text: Studieomdömet skall undertecknas av rektorn eller den rektorn bestämmer.

text: Betygssättning i grundsärskolan

text: i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 samt i förekommande fall i slutet av höstterminen i årskurs 10 i ämnen som inte har avslutats, och

text: när ett ämne har avslutats.

text: Förordning (1999:685).

text: Om en elev i grundsärskolan eller elevens vårdnadshavare begär det, skall betyg sättas

text: Betyg skall sättas i grundsärskolans ämnen.

text: Betyg skall sättas av läraren. Om ett betyg är beroende av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyget sättas av rektorn.

text: Förordning (1999:685).

text: Som betyg skall någon av följande beteckningar användas:

text: Godkänt (G)

text: Väl godkänt (VG).

text: Förordning (2007:57).

text: När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, skall de kunskaper bedömas som eleven skaffat sig i ämnet fram till och med den aktuella terminen.

text: När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats, skall elevens kunskaper bedömas i relation till den kravnivå som anges i kursplanen.

text: Om en elev inte når upp till kraven för betyget Godkänt i ett ämne, skall betyg inte sättas i ämnet.

text: Förordning (2007:57).

text: Utfärdande av terminsbetyg och slutbetyg m.m. i grundsärskolan

text: Föreskrifterna i

text: 7 kap.

text: och

text: 19 §§

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: om betygskatalog och utfärdande av terminsbetyg och slutbetyg skall tillämpas.

text: Förordning (1999:685).

text: 8 kap.

text: Överklagande

text: Beslut som rektorn eller någon annan arbetstagare har meddelat enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Bilaga 1

text: Timplan för grundsärskolan

text: Utbildningens omfattning i årskurserna 1--10 i grundsärskolan i timmar om 60 minuter för ämnen och totalt.

text: Förordning (2002:11).

text: Ämnen:

text: Bilaga 2

text: Timplan för träningsskolan

text: Utbildningens omfattning i årskurserna 1--10 i träningsskolan i timmar om 60 minuter för ämnesområden och totalt

text: Ämnesområden: