rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 22, 36, 37, 46, 47 §§

rpubl:andrar: ändr. 22 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

rpubl:andrar: upph. 30 §; ändr. 20, 22 §§

dcterms:title: Förordning (1969:736) med instruktion för postverket

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 9 § andra stycket

text: 11 § första stycket

text: och

text: 17 §§

text: samt

text: 18 § tredje stycket

text: , tillämpas på postverket.

text: Förordning (1977:864).

text: Uppgifter

text: Postverkets huvuduppgift är att svara för poströrelsen vari ingår att befordra och distribuera brev och paket samt att förmedla betalningar främst genom postgirot. Verket driver också annan verksamhet som det har särskilda förutsättningar för.

text: Postverket fullgör enligt överenskommelse med Post- och Kreditbanken uppgifter i anslutning till bankens rörelse. Verket får även åtaga sig uppdrag för andra bankinstituts räkning.

text: Förordning (1985:692).

text: Postverket beslutar om allmän poststadga och fastställer sådana avgifter för olika grenar av verksamheten som inte fastställs av regeringen.

text: I fråga om ny-, om- och tillbyggnadsarbeten för postverket finns särskilda bestämmelser.

text: Postverket får inrätta och dra in postkontor och andra postanordningar, anordna postförbindelser samt bestämma i vilken utsträckning och under vilka former postutdelningen skall äga rum. Innan namn på postkontor fastställs eller ändras, skall verket samråda med berörd kommun. Kan enighet därvid inte nås, skall ärendet underställas regeringen.

text: Förordning (1985:692).

text: Verksamheten i fred skall bedrivas så, att även de krav som det totala försvaret i krig uppställer i största möjliga utsträckning kan tillgodoses. Postverket skall därvid samråda med överbefälhavaren, civilförsvarsstyrelsen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar och beredskapsnämnden för psykologiskt försvar. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar skall hållas underrättad om beredskapsplanläggningen på det ekonomiska försvarets område.

text: Postverket har kalenderåret som räkenskapsår.

text: före den 1 september lämna ett förslag till en verksamhetsplan för de kommande tre åren,

text: före den 1 september lämna ett halvårsbokslut för första hälften av det innevarande året,

text: före den 1 maj lämna en redovisning för verksamheten under det senaste räkenskapsåret, vilken innefattar balansräkning, resultaträkning, finansieringsanalys och förvaltningsberättelse.

text: Postverket skall till regeringen varje år

text: Postverket skall varje år utarbeta och offentliggöra statistik för verket.

text: Förordning (1986:129).

text: Räntan på postverkets statslån skall för varje halvår senast den 30 juni respektive 31 december sättas in på statsverkets checkräkning i riksbanken.

text: Avkastningen på verkets fasta statskapital undet ett år, beräknad enligt fastställd avkastningsränta, skall till en fjärdedel av det beräknade beloppet sättas in på statsverkets checkräkning i riksbanken senast den 30 juni, 30 september respektive 31 december. Sedan räkenskaperna är avslutade för året skall en slutlig reglering ske så att det insatta beloppet kommer att motsvara avkastningen i det fastställda bokslutet.

text: Förordning (1986:129).

text: Postverket får sälja eller avskriva lös egendom som är obehövlig, försliten eller icke längre användbar för sitt ändamål eller som gått förlorad genom olyckshändelse eller förkommit på annat sätt.

text: Postverket får nedsätta eller efterge postavgifter och bevilja kredit på sådana avgifter.

text: Har skadegörelse förövats på egendom som förvaltas av postverket eller har tillgrepp skett av sådan egendom, får verket belöna den som bidragit till att gärningsmannen har upptäckts eller gripits. Verket får belöna även den som har avvärjt skada på eller förlust av egendom och den som har tillrättaskaffat tillgripna eller på annat sätt förkomna effekter eller penningmedel.

text: Har kläder eller andra personliga tillhörigheter skadats för eller förlorats av anställd under hans tjänsteutövning eller vid förvaring på plats, som anvisats av postverket, får verket ersätta honom.

text: Förordning (1976:480).

text: Inom sitt verksamhetsområde företräder postverket staten såväl vid som utom domstol.

text: Organisation

text: Postverket ledes av en styrelse. Ledamöter av denna är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande, och sju andra av regeringen särskilt utsedda ledamöter, av vilka en är ledamot av styrelsen för Post- och Kreditbanken.

text: Förordning (1975:1062).

sort: upphavd

text: 11 §

text: har upphävts genom kungörelse (

type: redaktionell

text: 12 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: Generaldirektören är chef för postverket.

text: Inom postverket finns ett huvudkontor, som består av två huvudaffärsområden och tre koncernstaber samt de enheter som postverket bestämmer. Varje huvudaffärsområde, koncernstab och enhet förestås av en chef.

text: En av cheferna för huvudaffärsområde eller koncernstab är generaldirektörens ställföreträdare.

text: För handläggning av vissa personalfrågor finns en särskild nämnd.

text: Förordning (1985:692).

text: För poströrelsen är landet indelat i postregioner. Postverket bestämmer postregionernas gränser.

text: Förordning (1985:692).

text: Postverket bestämmer i enlighet med föreskrifterna i

text: och

text: 14 §§

text: hur verksamheten närmare skall vara organiserad.

text: I fråga om indelning i postregioner och utformning av den lokala organisationen i övrigt skall postverket samråda med berörda länsstyrelser och kommuner.

text: Förordning (1985:692).

text: Hos postverket finns personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov.

text: I mån av behov får postverket anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Förordning (1985:692).

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om organisation, arbetsordning och tjänsteföreskrifter,

text: frågor om förslag till anslagsframställning hos riksdagen och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgöres

text: 18 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 19 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: Styrelsen är beslutför när generaldirektören eller hans ställföreträdare och minst tre andra ledamöter är närvarande. Vid behandlingen av frågor som avser samarbetet med Post- och Kreditbanken skall den ledamot som också är ledamot av bankens styrelse närvara. När ärenden av större vikt handläggs, bör om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: En tjänsteman skall närvara vid styrelsesammanträde när generaldirektören bestämmer det eller en annan ledamot begär det.

text: Är ett styrelseärende så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för behandling av ärendet, avgörs detta genom meddelande mellan minst fyra ledamöter. Därvid skall i styrelsen ingå generaldirektören eller hans ställföreträdare. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får styrelsens ordförande besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut, som fattas enligt detta stycke, skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Förordning (1986:1056).

text: 21 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: Av den särskilda nämnden avgörs frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning.

text: Nämnden består av en chef för en koncernstab, som är nämndens ordförande, verkets chefsjurist, en tjänsteman från varje huvudaffärsområde samt två personalföreträdare.

text: Uppkommer hinder för verksrepresentant att närvara utser generaldirektören ersättare.

text: Förordning (1986:1056).

text: Ärende, som icke skall avgöras av styrelsen eller enligt

text: 22 §

text: , avgöres av generaldirektören ensam. Kungörelse (

text: I arbetsordning eller genom särskilt beslut får överlämnas åt annan tjänsteman än generaldirektören att avgöra ärende eller viss grupp av ärenden, som icke är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på generaldirektören.

text: När generaldirektören är hindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare.

text: När både generaldirektören och hans ställföreträdare har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av den chef för huvudaffärsområde eller koncernstab som generaldirektören bestämmer.

text: Förordning (1985:692).

text: I generaldirektörens frånvaro får ej fattas beslut av större vikt, som kan anstå utan olägenhet, eller utan hans medgivande vidtagas åtgärd, som rubbar eller ändrar av postverket meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: gäller även vid ledighet på generaldirektörstjänsten, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Förordning (1975:1062).

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 24 §

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för det huvudaffärsområde eller koncernstab eller enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Chefen för ett huvudaffärsområde, en koncernstab eller en enhet har rätt att närvara, när ett ärende som hör till dennes verksamhetsområde föredras av någon annan.

text: Förordning (1985:692).

text: I fråga om varje beslut av styrelsen, generaldirektören, nämnden som handlägger vissa personalfrågor och i övrigt när styrelsen bestämmer det skall finnas en handling varav det framgår vem som fattat beslutet, vem som i övrigt närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet och vem som varit föredragande samt beslutets dag och dess innehåll.

text: Förordning (1985:692).

text: 30 § har upphävts genom förordning (1986:1056).

text: Under tjänsteresa eller vid annat tillfälle, när ärende är så brådskande att föredragande ej kan tillkallas, får generaldirektören utan föredragning meddela beslut som icke kan uppskjutas utan olägenhet.

text: Generaldirektören eller, efter beslut av denne, annan tjänsteman får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärende hos postverket.

text: Förordning (1976:480).

text: Revision

text: Postverket skall genom revision övervaka att verksamheten bedrives ändamålsenligt, effektivt och ekonomiskt samt i överensstämmelse med meddelade riktlinjer ävensom låta granska verkets räkenskapshandlingar. Kungörelse (1974:590).

text: Postverket skall pröva anmärkningar som framställts vid revisionen.

text: Är anmärkning författningsenligt grundad, får postverket likväl lämna anmärkningen utan vidare åtgärd, om det anmärkta förfarandet varit till fördel för verket eller rimligt från dess synpunkt eller om andra särskilda skäl föreligger.

text: Tjänstetillsättning

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Tjänster som chef för huvudaffärsområde eller koncernstab tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av postverket.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Förordning (1985:692).

text: Bestämmelsen i

text: 4 kap. 4 § första stycket lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning att tjänst som myndighet tillsätter skall kungöras ledig till ansökan gäller i fråga om postverket endast ordinarie tjänst i någon av lönegraderna F 1 - F 17 eller extra ordinarie tjänst i någon av lönegraderna F 9 - F 17 som tillsättes på annat sätt än genom förflyttning.

text: Förordning (1977:864).

text: När tjänst som avses i

text: 36 §

text: skall tillsättas, utfärdar postverket kungörelse i verkets cirkulär eller andra för personalen avsedda meddelanden med föreläggande av tre veckors ansökningstid, räknat från dagen för införandet. Kungörelsen anslås på verkets anslagstavla i lokal som verket bestämmer.

text: Tillkännagivande om postverkets beslut om tillsättande av kungjord tjänst eller beslut att icke tillsätta tjänsten anslås genast på verkets anslagstavla i lokal som verket bestämmer med uppgift om den dag då anslaget skedde. Tillkännagivande i fråga om tjänst som icke kungjorts ledig till ansökan behöver ej anslås.

text: Förordning (1977:864).

text: Vikariat tillsättes av postverket. Avgör regeringen fråga om ledighet från tjänsten, tillsättes vikariatet av regeringen.

text: Om omständigheterna påkallar det, får postverket besluta att långtidsvikariat på tjänst som avses i

text: 36 §

text: tillsättes utan att vikariatet kungjorts ledigt till ansökan.

text: Förordning (1975:1062).

text: Semester och annan ledighet

text: Förläggningen av personalens semester bestäms av postverket.

text: ledighet för sjukdom,

text: ledighet för ett sådant allmänt uppdrag som regeringen meddelat.

text: Förordning (1985:692).

text: Annan ledighet än semester beviljas av postverket. För den som innehar eller uppehåller en tjänst som chef för ett huvudaffärsområde eller en koncernstab avgör dock regeringen frågor om ledighet om ledigheten skall vara minst sex månader i följd utom i följande fall:

text: Besvär

text: Beslut som har meddelats av chef för enhet inom huvudkontoret, resultatenhet eller region eller lokal chef hos postverket får överklagas genom besvär hos generaldirektören eller hos den chef generaldirektören bestämmer.

text: I fråga om ett sådant beslut om tjänstetillsättning eller ett sådant beslut att inte tillsätta en tjänst som tillkännages genom anslag räknas besvärstiden från den dag då anslaget skedde hos den chef som meddelat beslutet. Detsamma gäller beslut om långtidsvikariat som tillsätts i samma ordning som tjänsten.

text: Förordning (1985:692).

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 9 § första stycket

text: allmänna

text: verkstadgan (1965:600)

text: om tjänsteresor skall gälla även sådana resor utom landet.

text: Under arbetstiden skall allmänheten mottagas av postverkets tjänstemän i den mån deras övriga göromål icke lägger hinder i vägen.

text: Postverkets expeditioner för allmänheten hålles öppen på tider som verket bestämmer. Tider för öppethållande tillkännages genom anslag i expeditionslokalen.

text: 43 § har upphävts genom förordning (1975:1062).

text: 44 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 45 § har upphävts genom förordning (1976:480).

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 4 § första stycket lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning äger motsvarande tillämpning i fråga om den som innehar eller uppehåller tjänst som chef för den enhet som handlägger juridiska ärenden.

text: Förordning (1977:864).

text: Bestämmelserna i

text: 32 § anställningsförordningen (1965:601)

text: om chef för central förvaltningsmyndighet äger tillämpning på generaldirektören.

text: Förordning (1977:864).

text: När det fordras för att undvika fara eller för att upprätthålla ordning i tjänsten, får tjänsteman vid postverket försätta den som lyder under honom ur tjänstgöring. Sådan åtgärd skall genast anmälas till närmaste förman.

text: Särskilda föreskrifter under beredskapstillstånd eller krig

text: Under beredskapstillstånd eller krig gäller utöver

text: 48 §§

text: följande föreskrifter.

text: Postverket skall främst tillgodose det totala försvarets krav. Verket skall därvid samråda med de centrala myndigheter som företräder det totala försvaret.

text: Verksamheten ledes och bedrives i övrigt efter samma grunder som i fred i den mån förhållandena medger det och annat icke föreskrives nedan.

text: tillgodose totalförsvarets behov av postanordningar och vidtaga de åtgärder som fordras för att säkerställa posttrafiken,

text: i den mån personaltillgången medger det förordna om förstärkning av postpersonalen och om erforderlig utsträckning av tjänstgöringen samt företaga omflyttningar av personalen,

text: medverka till åtgärder som förhindrar att krigsunderrättelser överbringas till obehöriga,

text: inskränka verksamheten i den omfattning som fordras av militära skäl,

text: meddela föreskrifter om rätten att anlita postverket i förbindelse med försvarsmakten och bringa föreskrifterna till allmän kännedom.

text: Förordning (1976:480).

text: Postverket skall i den omfattning omständigheterna föranleder

text: Om förhållandena oundgängligen kräver det, får militärbefälhavaren i samråd med civilbefälhavare och regional chef hos postverket inskränka eller helt förbjuda posttrafik inom militärområde.

text: Militärbefälhavare eller enligt dennes bemyndigande annan territoriell befälhavare får efter samråd med civilbefälhavare eller länsstyrelse och regional eller lokal chef hos postverket anbefalla åtgärder som fordras för militärt ändamål i fråga om postanordningarna inom vederbörligt område.

text: Postverket skall vidtaga åtgärder för att förhindra fientligt utnyttjande av personal, anläggningar och materiel.


text: Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling, och tillämpas första gången på beskattningsår, för vilket taxering i första instans verkställes år 1971. Genom lagen upphäves förordningen (

text: ) om rätt att vid taxering för inkomst njuta avdrag för belopp, som tillförts Stiftelsen Petroleumbranschens Beredskapsfond, m.m. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om sådan inbetalning eller utbetalning som efter lagens ikraftträdande sker på grund av det i

text: 1 §

text: förordningen omnämnda avtalet samt i fråga om sådan eftertaxering som kan vara påkallad på grund av förordningen.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas från och med den 1 januari 1991.

text: Den upphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1993.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1969:738) om rätt att vid inkomsttaxering erhålla avdrag för belopp som tillförts Stiftelsen Petroleumindustriens Beredskapsfond, m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet S1

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Vid beräkning av nettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt äger skattskyldig erhålla avdrag för belopp, som enligt avtal den 1 oktober 1969 mellan Stiftelsen Petroleumindustriens Beredskapsfond och vissa oljeföretag tillgodoförts stiftelsen.

text: Skattskyldig, som vill erhålla avdrag enligt

text: första stycket

text: , skall vid självdeklaration foga intyg från stiftelsen om inbetalningen. I intyget skall även angivas hur stort belopp den skattskyldige enligt avtalet haft att inbetala för beskattningsåret i fråga. (Jämför 1974:770 ö.b.)

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Stiftelsen är icke skyldig att erlägga skatt för inkomst och förmögenhet såvitt angår i

text: 1 §

text: avsedda medel eller avkastningen därav.

beteckning: 3 §

text: Medel, vilka i överensstämmelse med det i

text: 1 §

text: angivna avtalet utbetalats från stiftelsen till skattskyldig som har rätt till avdrag enligt

text: 1 §

text: , skall hos mottagaren upptagas såsom intäkt av rörelse. Stiftelsen skall senast den 31 mars under taxeringsåret lämna uppgift till skattemyndigheten om belopp, som under nästföregående beskattningsår utbetalats till sådan skattskyldig. Av utbetalat belopp skall fyra tiondelar upptagas till beskattning under det beskattningsår utbetalningen gjorts. Återstående belopp skall upptagas till beskattning enligt den skattskyldiges bestämmande, dock med minst en femtedel för år räknat från och med beskattningsåret efter det, då utbetalning skett.

text: Lag (1990:358).


dcterms:title: Lag (1969:739) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till Oljeprospektering aktiebolag, m.m.

text: Bidrag, som lämnas till Oljeprospektering aktiebolag för att täcka kostnader i detta bolags verksamhet, utgör avdragsgill kostnad vid beräkning enligt

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: och lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt av nettointäkt av den förvärvskälla, som utgör givarens huvudsakliga verksamhet. Detsamma gäller förlust som i samband med bolagets upplösning må uppkomma för aktieägare i bolaget eller annan skattskyldig, som står i koncernförhållande till aktieägare enligt

text: 221 § lagen (1944:705)

text: om aktiebolag, på grund av att medel tillskjutits bolaget i form av aktiekapital, lån e.d. (Jämför 1974:770 ö.b.)

text: Bidrag som avses i

text: 1 §

text: utgör skattepliktig intäkt för Oljeprospektering aktiebolag för det beskattningsår då det kommit bolaget till godo.


dcterms:title: Lag (1969:740) om avdrag vid inkomsttaxeringen för förlust på aktie i aktiebolaget Atomenergi

text: Skattskyldig som under beskattningsår, för vilket taxering till statlig och kommunal inkomstskatt i första instans sker år 1970 eller 1971, till staten utan vederlag överlåter aktie i aktiebolaget Atomenergi har rätt att vid taxeringen erhålla avdrag för fölust på aktien med belopp motsvarande hans kostnad för anskaffning av aktien i den mån avdrag för anskaffningskostnaden icke erhållits tidigare. Förlusten är att anse som kostnad i den förvärvskälla, som utgör överlåtarens huvudsakliga verksamhet.


dcterms:title: Förordning (1969:744) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna, m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Kungl. Maj:t har, med riksdagen, funnit gott förordna som följer.

text: Konungariket Sveriges stadshypotekskassa, Svenska bostadskreditkassan, stadshypoteksförening och bostadskreditförening är befriade från skyldighet att erlägga skatt med anledning av fusion som skett enligt förordningen den 6 december 1968 (nr 575) om fusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna. Övertagande kassa eller förening har vid taxering till statlig inkomstskatt rätt till avdrag för sådan den överlåtande kassans eller föreningens skatt, vilken enligt

text: 4 § 1 mom.

text: första stycket

text: förordningen den 26 juli 1947 (nr 576) om statlig inkomstskatt skulle ha varit avdragsgill för den överlåtande kassan eller föreningen. Restituerad, avkortad eller avskriven skatt som enligt

text: 2 § första stycket

text: sistnämnda förordning skulle ha utgjort skattepliktig intäkt för den överlåtande kassan eller föreningen utgör skattepliktig intäkt för den övertagande kassan eller föreningen vid taxering till statlig inkomstskatt.


dcterms:title: Kungörelse (1969:78) om återbetalning av avlöningsförmåner i samband med arbetskonflikt

rdfs:label: Civildepartementet

text: Kungl. Maj:t har, i fråga om tjänsteman vars avlöningsförmåner fastställes under medverkan av Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer, funnit gott förordna som följer.

text: Statens avtalsverk eller annan myndighet som verket bestämmer föreskriver inom vilken tid och i vilken ordning tjänsteman skall betala åter avlöningsförmån, som utbetalats till honom för tid då han deltar i strejk eller är föremål för lockout.


dcterms:title: Lag (1969:780) med anledning av införande av enhetlig kommunbeteckning, m.m.


rpubl:andrar: ändr. 2, 10 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 2-4 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 3, 4, 5, 6, 8, 11 §§

dcterms:identifier: SFS 1969:84 i lydelse enligt SFS 2017:338

dcterms:title: Kungörelse (1969:84) om polisens användning av skjutvapen

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Föreligger rätt till nödvärn enligt

text: 24 kap. 1 § brottsbalken

text: , får polisman använda skjutvapen för att avvärja svårare våld mot polismannen själv eller annan eller hot som innebär trängande fara för sådant våld.

text: gripa den som på sannolika skäl är misstänkt för

type: punkt

ordinal: a

text: mord, dråp, grov misshandel, synnerligen grov misshandel eller människorov,

ordinal: b

text: våldtäkt, grov våldtäkt, våldtäkt mot barn, grov våldtäkt mot barn, rån eller grovt rån,

ordinal: c

text: mordbrand, grov mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, sabotage, grovt sabotage, kapning, sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage eller spridande av gift eller smitta,

ordinal: d

text: uppror eller väpnat hot mot laglig ordning,

ordinal: e

text: högförräderi, krigsanstiftan, spioneri, grovt spioneri eller landsförräderi,

ordinal: f

text: grovt narkotikabrott eller synnerligen grovt narkotikabrott, eller

ordinal: g

text: försök eller straffbar förberedelse till brott som nu har nämnts,

text: hindra någon från att rymma eller för att gripa någon som har rymt, om han eller hon är häktad, anhållen eller gripen för brott som anges under 1 eller om han eller hon är dömd för ett sådant brott till fängelse och intagen i anstalt, eller

text: omhänderta en person som, på grund av allvarlig psykisk störning eller innehav av vapen som kan befaras bli missbrukat eller av annan anledning, uppenbarligen är farlig för någon annans liv eller hälsa.

text: Förordning (2017:338).

text: Om det i ett fall som avses i

text: 24 kap. 2 § brottsbalken

text: eller i

text: 10 § första stycket 2 polislagen (1984:387)

text: är nödvändigt att ingripa omedelbart, får polismannen använda skjutvapen för att

text: Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen får i fall som avses i

text: 24 kap. 2 § brottsbalken

text: eller

text: 10 § polislagen (1984:387)

text: men som inte nämns i

text: 2 §

text: denna förordning medge en polisman att använda skjutvapen för att genomföra en viss tjänsteåtgärd, om det är absolut nödvändigt med hänsyn till åtgärdens vikt.

text: Förordning (2016:85).

beteckning: 4 §

text: Annat skjutvapen än pistol får användas endast efter medgivande av Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen. Jaktvapen får dock användas för att avliva djur.

text: Förordning (2014:1115).

beteckning: 5 §

text: Myndighetschefen får delegera beslut enligt 3 eller

text: 4 §

text: till någon annan anställd vid myndigheten som har den särskilda kompetens, utbildning och erfarenhet som behövs.

text: Förordning (2014:1115).

beteckning: 6 §

text: En polisman som uppträder i en grupp eller avdelning under direkt ledning av en förman får använda skjutvapen endast på order av honom eller henne. Det gäller dock inte om gruppen, avdelningen eller någon annan utsätts för ett så allvarligt angrepp eller hot om angrepp att vapen måste användas omedelbart.

text: Förordning (2014:1115).

beteckning: 7 §

text: Innan polisman använder skjutvapen, skall han särskilt beakta risken för att utomstående skadas. Skottlossning inom område, där många människor bor eller vistas, skall i det längsta undvikas.

text: Innan skott avlossas, skall polismannen ge tydlig varning genom tillrop, om sådan varning ej är otjänlig. Om skjutvapen måste användas, skall polismannen, när omständigheterna ej tvingar till annat, först avlossa varningsskott.

text: Vid skottlossning mot person skall eftersträvas att endast för tillfället oskadliggöra honom.

beteckning: 8 §

text: En polisman som har avlossat skott ska skyndsamt underrätta en förman vid berörd ledningscentral vid Polismyndigheten, eller motsvarande funktion vid Säkerhetspolisen, och lämna en rapport om händelsen till berörd regionpolischef eller avdelningschef respektive säkerhetspolischefen eller biträdande säkerhetspolischefen. Någon rapport behöver dock inte lämnas om vapnet har använts för att avliva ett djur.

text: Förordning (2014:1115).

beteckning: 9 §

text: Med

kind: term

text: skjutvapen

text: avses i denna kungörelse ej vapen för spridande av tårgas eller dylikt.

text: Om polismans bruk av skjutvapen vid deltagande i försvaret under krig gäller särskilda bestämmelser.

text: Förordning (1980:591).

text: Polismyndigheten får i samråd med Säkerhetspolisen meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av denna kungörelse.

text: Förordning (2014:1115).


rpubl:andrar: upph. 7 §

rpubl:andrar: upph. 8 §; ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2 §§; omtryck

dcterms:title: Förordning (1969:88) om föreningsregistret för jordbrukskasserörelsen


dcterms:title: Kungörelse (1969:91) med anledning av Sveriges tillträde till konventionen den 19 maj 1956 om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg

rdfs:comment: Bilagan finns inte med här.

rdfs:label: Justitiedepartementet L3

text: Kungl. Maj:t har funnit gott tillkännage, att den i Genève den 19 maj 1956 avslutade konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg, vilken jämte signaturprotokoll har den lydelse härvid fogad bilaga utvisar, för Sveriges del träder i kraft den 1 juli 1969.


rpubl:andrar: upph. 9-11 §§; ändr. 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

dcterms:identifier: SFS 1969:93 i lydelse enligt SFS 2008:303

dcterms:title: Lag (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet ARM

text: Denna lag äger tillämpning i den mån särskild föreskrift därom meddelas i lag eller annan författning eller i beslut av Konungen om bidrag åt arbetslösa eller annat samhällsstöd.

text: Arbetskonflikt anses i denna lag föreligga vid lockout eller strejk eller därmed jämförlig stridsåtgärd på arbetsmarknaden.

text: Vid tillämpning av lagen anses som arbetstagare även den som, utan att anställningsförhållande föreligger, utför arbete för annans räkning och därvid till denne intager en beroende ställning av väsentligen samma art som en arbetstagare till arbetsgivaren. Den för vars räkning arbetet utföres anses som arbetsgivare enligt lagen.

text: Samhällsstöd utgår icke till arbetsgivare eller arbetstagare som är indragen i arbetskonflikt.

text: Samhällsstöd utgår dock till den som är indragen i arbetskonflikt till följd av motparts stridsåtgärd, om åtgärden är olovlig enligt lag eller kollektivavtal eller icke vidtagits öppet.

text: Arbetsgivare är indragen i arbetskonflikt, om han omfattas av stridsåtgärd som avses i

text: 2 §

text: omfattas av sådan stridsåtgärd på arbetsplatsen som avses i

text: 2 §

text: eller i annat fall blir utan arbete till följd av arbetskonflikt på arbetsplatsen, om han icke är eller till kort tid före konflikten varit bunden av något där gällande kollektivavtal samt flertalet av de arbetstagare på arbetsplatsen, vilka hade huvudsakligen samma arbetsuppgifter som han, omfattas av stridsåtgärden,

text: före konfliktens utbrott tillträtt och vid konfliktutbrottet alltjämt innehade anställning vid den konfliktberörda arbetsplatsen samt anställningen var avsedd att vara minst en månad och gällde arbete minst två dagar eller 17 timmar i veckan samt

text: vid konfliktutbrottet icke var permitterad eller uppsagd av arbetsgivaren.

text: Arbetstagare är indragen i arbetskonflikt under förutsättning att han

text: Har arbetstagares anställning vid konfliktberörd arbetsplats upphört före konfliktutbrottet på grund av att arbetstagaren efter varsel om konflikten själv sagt upp eller utan uppsägning lämnat anställningen och kan det antagas att han vid bibehållen anställning hade fyllt förutsättningarna i

text: första stycket

text: , anses han indragen i konflikten, om ej annat följer av

text: 6 §

text: Har konfliktindragen arbetstagares anställning vid den konfliktberörda arbetsplatsen upphört på grund av att arbetstagaren själv sagt upp eller utan uppsägning lämnat anställningen och får han anställning vid annan arbetsplats, anses han ej längre indragen i konflikten, sedan den nya anställningen varat en månad.

text: En central förvaltningsmyndighets beslut överklagas till Arbetsdomstolen i den del beslutet rör tillämpningen av denna lag. Prövningstillstånd krävs inte för att Arbetsdomstolen ska pröva beslutet.

text: Om beslutet angår en medlem i en organisation som avses i

text: 6 § lagen (1976:580)

text: om medbestämmande i arbetslivet, kan medlemmens talan föras av organisationen. Medlemmen har dock rätt att själv föra talan, om han eller hon visar att organisationen undandrar sig att föra hans eller hennes talan.

text: I fråga om överklaganden till Arbetsdomstolen enligt denna lag ska i övrigt i tillämpliga delar gälla vad som i lagen (

text: ) om rättegången i arbetstvister föreskrivs om rättegången i mål om beslut som har överklagats till Arbetsdomstolen. Mål enligt denna lag kan dock även avgöras efter huvudförhandling.

text: Lag (2008:303).

text: Har myndighet beviljat eller avslagit framställning om samhällsstöd, kan arbetsdomstolen förordna annat för tiden intill dess lagakraftägande beslut föreligger i målet.

text: Lag (1974:381).

text: 9 § har upphävts genom lag (1974:381).

type: upphavd

text: 10 §

text: har upphvärt genom

text: lag (1974:381).

text: 11 § har upphävts genom lag (1974:381).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:title: Kungörelse (1970:100) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten (obsolet)

text: Investeringsavgift som avses i förordningen (

text: ) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten erlägges icke för

text: byggnadsarbete i de delar av Gävleborgs, Kopparbergs, Värmlands, Älvsborgs och Göteborgs och Bohus län som ingår i det allmänna stödområdet enligt

text: 3 § kungörelsen (1970:180)

text: om statligt regionalpolitiskt stöd,

text: byggnadsarbete för vilket byggnadskostnaden icke överstiger 50 000 kronor eller, om arbetet utgör del av byggnadsföretag eller eljest har samband med annat byggnadsarbete, den sammanlagda byggnadskostnaden icke överstiger 50 000 kronor. Kungörelse (1970:319).

text: Deklaration som avses i

text: 4 §

text: först stycket förordningen (

text: ) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten skall innehålla uppgift om byggnadsarbetets art och tidpunkten när arbetet skall igångsättas samt, förutom den beräknade byggnadskostnaden, sättet för beräkningen av denna. Deklaration som avses i

text: 5 § första stycket nämnda förordning

text: skall innehålla uppgift om tidpunkten när arbetet slutförts och, förutom den verkliga byggnadskostnaden, sättet för beräkningen av denna.

text: Deklaration skall avges på heder och samvete.

text: Riksskattenämnden fastställer formulär till deklaration. Deklaration får dock lämnas utan att fastställt formulär användes.

text: Om det enligt särskild lagstiftning fordras tillstånd för igångsättning av sådant byggnadsarbete som avses i

text: 1 § förordningen (1970:99)

text: om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten, bör länsstyrelsen höra länsarbetsnämnden innan särskilt beslut meddelas huruvida visst byggnadsarbete är avgiftsbelagt eller icke.

text: Beräknar länsstyrelsen avgift med avvikelse från deklaration eller utan att deklaration lämnats, skall länsstyrelsen bereda byggherren tillfälle att yttra sig över beräkningen innan avgiften fastställes.

text: Sedan länsstyrelsen meddelat beslut i ärende rörande investeringsavgift, underrättar länsstyrelsen byggherren om beslutet i rekommenderat brev med mottagningsbevis. Meddelandet skall innehålla uppgift om vad byggherren har att iakttaga om han önskar föra talan mot beslutet.

text: Myndighet som meddelar byggnadslov eller tillstånd att påbörja byggnadsarbete skall underrätta länsstyrelsen om sådant lov eller tillstånd. Underrättelse skall dock icke lämnas, om det är uppenbart att arbetet icke är avgiftsbelagt.

text: Hos länsstyrelsen föres förteckning över beslut i ärenden rörande investeringsavgift. I förteckningen antecknas byggherrens namn och adress, dagen då deklarationen inkom samt dagen för inbetalning av avgift. Annan anteckning om deklarationen eller om dess innehåll får ej ske. Förteckningen upprättas på blankett enligt formulär som riksskattenämnden fastställer.

text: Deklarationer och andra handlingar som ingivits eller upprättats för fastställande av avgift förvaras hos länsstyrelsen. De förstöres sedan sex år förflutit efter utgången av det år då de ingivits eller upprättats.


rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985.

text: Femöresmynt och tjugofemöresmynt upphör att vara lagligt betalningsmedel vid utgången av juni 1985.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 1, 4 §§; ny bil.

text: Denna lag träder, med i 2 angivet undantag, i kraft den 1 januari 1989.

text: Bestämmelserna i

text: 35 § fjärde stycket

text: träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) för Sveriges riksbank, lagen (RFS 1975:6) med reglemente för riksbanken och lagen (

text: ) om rikets mynt.

text: Verksamhet som inte föreskrivs i den nya lagen eller i annan lag men som påbörjats med stöd av äldre lag får bedrivas till dess verksamheten kan avslutas.

text: Befogenheten att åtala brott skall bedömas efter äldre lag om, när handlingen företogs, för åtal gällde förutsättning som inte har upptagits i den nya lagen.

text: Övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om rikets mynt, punkterna 3--6, gäller fortfarande.

text: Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom bestämmelser i denna lag tillämpas i stället de nya bestämmelserna.

dcterms:title: Lag (1970:1028) om rikets mynt

text: Riksbanken har ensam rätt att låta tillverka och utge mynt. Dessa skall vara lagligt betalningsmedel.

text: Lag (1986:90).

text: Myntenheten kallas krona. Kronan delas i etthundra öre.

text: Mynt skall finnas i följande namnvärden, nämligen fem kronor, en krona, femtio öre och tio öre. Dessutom får minnes- och jubileumsmynt med andra namnvärden finnas.

text: Mynt som avses i

text: 3 § första meningen

text: skall tillverkas på det sätt som anges i bilaga.

text: Föreskrifter om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt meddelas genom lag.

text: Vid uppvägning av det antal mynt som närmast motsvarar ett kilogram, får myntens genomsnittliga vikt avvika med högst 2 % från den vikt som mynten skall ha enligt tabell i bilagan.

text: Lag (1986:90).

text: Mynt som är så slitet att prägeln ej tydligt kan urskiljas eller som vanställts eller skadats är icke längre lagligt betalningsmedel.

text: Bilaga

type: rubrik

text: Myntens sammansättning, vikt och storlek --------------------------------------------------------------------- Valör Metallinnehåll Vikt (g) Diameter (mm) ---------------------------------------------------------------------- fem kronor pläterat material i tre skikt, 9,50 28,5 det mellersta av nickel och de yttre skikten av en legering av 75 % koppar och 25 % nickel, vartdera ytskiktets vikt utgör 46,5 % av myntets vikt en krona legering av 75 % koppar och 25 % 7,00 25,0 nickel femtio öre legering av 75 % koppar och 25 % 4,50 22,0 nickel tio öre legering av 75 % koppar och 25 % 1,44 15,0 nickel ---------------------------------------------------------------------

text: Myntens prägel

text: Femkronorsmynt. På framsidan Konung Carl XVI Gustafs krönta namnchiffer och som omskrift, omgivande namnchiffrets övre del, "SVERIGE" och präglingsåret. På frånsidan siffran "5" med en rosett på vardera sidan och som omskrift nedtill "KRONOR". Upptill till vänster ett "E", som anger myntningsorten, och till höger riksbankschefens monogram. Randen slät.

text: Enkronasmynt. På framsidan Konung Carl XVI Gustafs bild, profil, vänster sida, omgiven av orden "CARL XVI GUSTAF SVERIGE". Under bilden präglingsåret. På frånsidan lilla riksvapnet under kunglig krona och som omskrift Konungens valspråk "FÖR SVERIGE I TIDEN". Nedtill "1 KR" omgivet av till vänster ett "E", som anger myntningsorten, och till höger riksbankschefens monogram. Randen räfflad.

text: Femtioöresmynt. På framsidan Konung Carl XVI Gustafs krönta namnchiffer omgivet av på vänster sida präglingsårets två första siffror och på höger sida präglingsårets två sista siffror. På frånsidan i mitten talet "50" och som omskrift upptill "SVERIGE" samt nedtill "ÖRE", omgivet av till vänster ett "E", som anger myntningsorten, och till höger riksbankschefens monogram. Randen slät.

text: Tioöresmynt. Samma prägel som på femtioöresmynten men i förminskad skala samt med talet "10". Randen slät.

text: Lag (1986:90).

type: bilaga


dcterms:title: Lag (1970:1029) om avrundning av vissa öresbelopp

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

text: Denna lag äger tillämpning på all slags betalning i svenskt mynt, om ej annat är uttryckligen överenskommet eller eljest får anses avtalat.

text: Ingår i belopp som ska betalas öretal ska detta avrundas till närmaste hundratal. Därvid ska slutsiffrorna ett till och med fyrtionio avrundas nedåt samt femtio till och med nittionio uppåt.

text: Lag (2009:283).


rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-7, 12, 13, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 3, 4, 6, 11 §§

dcterms:title: Förordning (1970:1030) med instruktion för marknadsdomstolen

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 15 §

text: , tillämpas på marknadsdomstolen.

text: 11 § verksstadgan

text: gäller dock endast i fråga om ärende som ej handlägges enligt lagen (

text: ) om marknadsdomstol m.m. Kungörelse (

text: Uppgifter

text: Bestämmelser om domstolens uppgifter finns i lagen (

text: ) om marknadsdomstol m.m. Kungörelse (

text: Organisation

text: Bestämmelser om ledamöter och ersättare i domstolen finns i lagen (

text: ) om marknadsdomstol m.m.

text: Förordning (1986:1274).

text: Hos domstolen finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: Förordning (1986:1274).

text: Ärendenas handläggning

text: Bestämmelser om handläggning vid domstolen finns i lagen (

text: ) om marknadsdomstol m.m. Ärende, som ej skall handläggas enligt dessa bestämmelser, avgöres i den ordning som anges i

text: 11 §§

text: denna instruktion. Kungörelse (

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter,

text: frågor om förslag till anslagsframställning hos riksdagen och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänst i lägst lönegrad N 15,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: övriga frågor, som ordföranden finner böra handläggas i plenum.

text: I plenum avgörs

text: Plenum består av domstolens samtliga ledamöter. Av de särskilda ledamöterna deltar dock vid handläggning av ärenden om konkurrensbegränsning eller avtalsvillkor mellan näringsidkare endast de som har utsetts för sådana ärenden och vid handläggning av ärenden om marknadsföring eller avtalsvillkor i konsumentförhållanden endast den som har utsetts för sådana ärenden.

text: Förordning (1986:1274).

text: Bestämmelserna om beslutförhet och omröstning till beslut i lagen (

text: ) om marknadsdomstol m.m. äger motsvarande tillämpning vid handläggning av fråga som avses i

text: 6 §

text: . Om omröstning i fråga som avses i

text: 6 § 5

text: finns särskilda bestämmelser. Kungörelse (

text: Ärende, som icke skall avgöras i plenum, avgöres av ordföranden ensam.

text: I arbetsordning eller genom särskilt beslut får överlämnas åt sekreterare eller annan tjänsteman att avgöra ärende eller grupp av ärenden som icke är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på ordföranden.

text: Ärende avgöres efter föredragning som ankommer på sekreterare eller på särskilt förordnad föredragande. I arbetsordning eller genom särskilt beslut får medges att ärende som handlägges enligt

text: 9 §

text: avgöres utan föredragning. Ordföranden kan själv övertaga beredning och föredragning av ärende.

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få en avvikande mening antecknad.

text: Förordning (1986:1274).

text: Protokoll m.m.

text: Vid domstolens sammanträden för handläggning av ärenden enligt lagen (

text: ) om marknadsdomstol m.m. föres protokoll särskilt för varje ärende.

text: Protokoll föres av sekreterare eller annan tjänsteman hos domstolen som ordföranden utser. Kungörelse (1972:736).

text: tid och plats för sammanträdet,

text: vilka som tjänstgör i domstolen,

text: parterna samt deras ombud och biträden med uppgift vilka av dem som är tillstädes,

text: fullmakt som lämnas muntligen inför domstolen,

text: kort beteckning av saken,

text: parts yrkanden och invändningar, ändringar däri samt medgivanden av motparts yrkanden,

text: personer som höres och övrig utredning som förebringas,

text: domstolens beslut, om det ej sättes upp särskilt, och skiljaktig mening inom domstolen. Kungörelse (1972:736).

text: I protokoll som avses i

text: 12 §

text: skall antecknas

text: Ordföranden skriver under beslut som sättes upp särskilt.

text: Registrering och aktbildning

text: Över inkommande ärenden föres förteckning, i vilken ärendena upptages efter hand som de inkommer och numreras i löpande följd för kalenderår.

text: I varje ärende inrättas en akt som förses med omslag utvisande ärendets nummer. Inlagor och andra handlingar som upptages i akten numreras i löpande följd efter hand som de inkommer eller upprättas och förses med uppgift om ärendets nummer. Inkommande handling förses med uppgift om inkomstdag.

text: Föreläggande eller annat beslut får tecknas på inlaga eller annan handling i akten.

text: Tjänstetillsättning

text: Domstolens ordförande förordnas för högst sex år.

text: Domstolens övriga ledamöter och ersättare för dem förordnas för högst tre år.

text: Domstolen tillsätter tjänster och antager annan personal. Kungörelse (1972:736).


text: Den i

text: och

text: 8 §§

text: och

text: 10 § första stycket a

text: angivna arbetstiden för vecka skall, i stället för 40 timmar, utgöra 41 timmar 30 minuter under år 1971 och 41 timmar under år 1972.

text: Den i

text: 10 § första stycket b

text: angivna arbetstiden under en fast period av två veckor skall, i stället för 80 timmar, utgöra 83 timmar under år 1971 och 82 timmar under år 1972.

text: För tiden till utgången av år 1972 får avsteg göras från punkterna 1 och 2 genom kollektivavtal som tillkommit i den ordning som anges i

text: 2 § tredje stycket

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1971, då

text: sjöarbetstidslagen (1959:404)

text: skall upphöra att gälla.

text: Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till föreskrift som ersatts genom bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

text: 4 §

text: På fartyg, som sjösatts innan denna lag träder i kraft och vars maskinstyrka understiger 700 indikerade hästkrafter, får de i

text: 6 §

text: angivna arbetstiderna åläggas sjöman som tillhör maskinpersonalen, även om maskinstyrkan överstiger 550 effektiva hästkrafter.

rpubl:andrar: ändr. 10, 12 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: upph. 21 §

text: Denna lag träder i kraft den 18 juli 1982. Vid tillämpningen av lagen avses med bruttodräktighet det bruttodräktighetsatal som anges i det mätbrev som gäller för fartyget.

rpubl:andrar: ändr. 3, 17 §§; ny 21 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 20 §§

rpubl:andrar: ändr. 11 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1994:1017

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1970:105 i lydelse enligt SFS 1995:929

dcterms:title: Sjöarbetstidslag (1970:105)

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag äger, med de inskränkningar som anges i

text: 2 §

text: , tillämpning på skeppstjänst.

text: Med skeppstjänst förstås i denna lag arbete som person, vilken är anställd på svenskt fartyg, för fartygets räkning eller eljest på grund av förmans uppdrag utför ombord på fartyget eller på annat ställe.

text: Från lagens tillämpning undantages skeppstjänst som utföres av

text: befälhavare, om utom denne minst tre personer är anställda på fartyget,

text: maskinchef, om hans skeppstjänst ej är indelad i vakter,

text: främste styrman, om hans skeppstjänst ej är indelad i vakter,

text: föreståndare för ekonomiavdelning, om utom denne minst sex personer är anställda inom avdelningen,

text: läkare,

text: musiker,

text: den som är anställd uteslutande för att meddela undervisning,

text: medlem av redarens familj, om fartygets bruttodräktighet understiger 500.

text: Från lagens tillämpning undantages även skeppstjänst på

text: fiskefartyg när det användes som sådant och fartyg som användes till verksamhet omedelbart förbunden med fiske,

text: räddningsfartyg när det användes som sådant,

text: lustfartyg.

text: Ytterligare undantag från lagens tillämpning får göras genom kollektivavtal, som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation, vilken är att anse som central arbetstagarorganisation enligt lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet.

text: Har redaren eller ägaren av ett svenskt fartyg helt eller delvis upplåtit driften av fartyget till en utlänning, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer efter ansökan av redaren eller, om denne är utlänning, ägaren medge att denna lag helt eller delvis inte skall gälla i fråga om fartyget. Ett medgivande skall begränsas till viss tid och förenas med de villkor som behövs.

text: I fråga om förutsättningarna för ett medgivande, underrättelseskyldighet, ändrade villkor och återkallelse av ett medgivande gäller

text: 59 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: sjömanslagen (1973:282)

text: Regeringen får förordna, att denna lag ej skall gälla på staten tillhörigt fartyg. Om synnerliga skäl föreligger, får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer även i övrigt medge undantag från tillämpningen av lagen.

text: Lag (1989:991).

text: I denna lag förstås med

text: sjöman: den som utför skeppstjänst för vilken lagen gäller,

text: ekonomipersonal: personal som är anställd för besättningens eller passagerarnas förplägning eller uppassning, för andra sysslor som har samband med sådant arbete eller för expeditionsgöromål eller annan liknande tjänstgöring,

text: dagman: sjöman vars skeppstjänst ej är indelad i vakter och som ej tillhör radio- eller ekonomipersonalen,

text: passagerarfartyg: fartyg som har passagerarfartygscertifikat,

text: dygn: tiden från klockan 0 till klockan 24,

text: vecka: en fast period av sju på varandra följande dygn,

text: oavbruten gång: färdsätt som kännetecknas av att fartyget ej anlöper hamn eller annars kommer i beröring med land under längre tid än 2 timmar vid något tillfälle,

text: lokalfart: resa till eller från svensk hamn med fartyg, vars bruttodräktighet understiger 500, vilken under vanliga förhållanden ej kräver mer än 12 timmars oavbruten gång,

text: närfart: fart, dock ej lokalfart, inom Sveriges sjöterritorium eller annars i Östersjön eller med denna i sjöfartsförbindelse varande farvatten innanför linjen Trondheimsfjorden-Shetlands nordpynt, därifrån västerut till 11<gr> västlig longitud, därifrån längs denna longitud över Irlands västkust till 48<gr> nordlig latitud och därifrån österut längs denna latitud till Brest,

text: oceanfart: fart bortom den för närfart angivna linjen.

text: Fartyg anses under resa hela tiden användas i den vidsträcktaste fart som resan omfattar. Hänsyn tages dock ej till sådan oförutsedd utsträckning av resan som föranledes av storm, sjöskada eller annan nödsituation.

text: Förordnande enligt

text: 1 kap. 9 § andra meningen fartygssäkerhetslagen (1988:49)

text: gäller även vid tillämpningen av sjöarbetstidslagen i den mån förordnandet har betydelse för tillämpningen.

text: Vid beräkningen av arbetstid undantages, utom i fall som avses i

text: 8 §

text: , dels måltidsrast, dels annat uppehåll i skeppstjänsten, om sjömannen enligt förmans besked får avlägsna sig från arbetsplatsen under uppehållet och detta varar minst 1 timme.

text: Lag (1995:929).

text: Ordinarie arbetstid i ocean- och närfart

text: I ocean- och närfart får den ordinarie arbetstiden för dagman uppgå till högst 8 timmar om dygnet och 40 timmar i veckan.

text: För vaktindelad sjöman som ej tillhör ekonomipersonalen och för sjöman som tillhör radiopersonalen får den ordinarie arbetstiden i ocean- och närfart uppgå till högst 8 timmar om dygnet, om ej annat följer av

text: 6 §

text: . Under fartygets uppehåll i hamn får den ordinarie arbetstiden ej heller överstiga 40 timmar i veckan. Vid tillämpning av andra punkten medräknas ej dygn under vilket fartyget går från eller kommer till hamn.

text: På fartyg, vars bruttodräktighet understiger 500, får i närfart den ordinarie arbetstiden för sjöman som avses i

text: 5 §

text: uppgå till högst 24 timmar under två dygn i följd när fartyget är till sjöss.

text: Under dygn då fartyget går från eller kommer till hamn får den ordinarie arbetstiden uppgå till högst 8 timmar, om fartyget ligger i hamn minst halva dygnet. Är fartyget till sjöss eller annars under gång större delen av sådant dygn, får den arbetstid tillämpas som motsvarar arbetstiden enligt

text: första stycket

text: med den begränsningen att den ordinarie arbetstiden medan fartyget ligger i hamn ej får överstiga den tid som återstår när från 9 timmar dras den ordinarie arbetstid som sjömannen redan fullgjort under dygnet.

text: För sjöman som omfattas av första och andra styckena får den ordinarie arbetstiden under en fast period av två veckor ej överstiga 112 timmar.

text: Första-

text: tredje styckena

text: gäller ej sjöman som tillhör maskinpersonalen, om fartygets maskinstyrka överstiger 550 effektiva hästkrafter.

text: Lag (1982:257).

text: på passagerarfartyg högst 9 timmar om dygnet och 56 timmar i veckan,

text: på annat fartyg högst 8 timmar om dygnet.

text: För sjöman som tillhör ekonomipersonalen får den ordinarie arbetstiden i ocean- och närfart uppgå till

text: Ordinarie arbetstid i lokalfart

text: I lokalfart inom svensk hamn får den ordinarie arbetstiden uppgå till högst 9 timmar om dygnet och 40 timmar i veckan, raster ej inräknade.

text: När det behövs med hänsyn till arbetets natur eller arbetsförhållandena i övrigt, får annan ordinarie arbetstid tillämpas, om tiden under en fast period av högst fyra veckor ej överstiger 40 timmar i veckan i genomsnitt.

text: I lokalfart utom svensk hamn får den ordinarie arbetstiden uppgå till högst 10 timmar om dygnet och 56 timmar i veckan.

text: Vederlag, övertid m.m.

text: 40 timmar i veckan i fall på vilket 5, 7 eller

text: 9 §

text: äger tillämpning,

text: 80 timmar under en fast period av två veckor i fall på vilket

text: 6 §

text: äger tillämpning,

text: Överstiger den ordinarie arbetstiden skall för överskjutande tid utgå vederlag i form av fritid i hamn eller på annat sätt enligt vad som fastställts i kollektivavtal, som tillkommit i den ordning som anges i

text: 2 § tredje stycket

text: Lag (1973:285).

text: Utöver skeppstjänst under den ordinarie arbetstid som är medgiven enligt

text: 9 §§

text: eller den längre ordinarie arbetstid som är överenskommen i kollektivavtal, vilket tillkommit i den ordning som anges i

text: 2 § tredje stycket

text: , får skeppstjänst på övertid åläggas sjöman under högst 13 timmar i veckan och, om så medges i sådant kollektivavtal, ytterligare högst 5 timmar i veckan.

text: Övertidsarbete bör ej förekomma regelbundet.

text: att avvärja hotande fara för fartyg, liv eller gods,

text: att lämna hjälp enligt

text: 6 kap. 6 § andra stycket

text: och

text: 8 kap.

text: eller

text: 4 §

text: sjölagen (1994:1009)

text: att deltaga i sådan övning med säkerhetsanordningar som skall företagas enligt lag eller annan författning,

text: nödvändig vakttjänst i hamn,

text: åtgärd som påkallas av myndighet i hamn,

text: åtgärd som föranledes av att besättningen blivit minskad under resan,

text: annan åtgärd som ej kan tåla uppskov och som ej kunnat planeras att utföras på annan tid.

text: Lag (1994:1017).

text: Från den i

text: första stycket

text: föreskrivna begränsningen undantages skeppstjänst på övertid som är nödvändig för

text: Sjöman får åläggas högst 16 timmars skeppstjänst under 24 timmar i följd.

text: Sjöman under sexton år skall varje dygn under tiden mellan klockan 20 och klockan 8 beredas tillfälle att vila under sammanhängande tid av minst nio timmar. Annan sjöman skall under 24 timmar i följd beredas tillfälle att vila under sammanhängande tid av tillräcklig längd.

text: Den som ålägger anställd arbetstid i skeppstjänst skall taga skälig hänsyn till arbetstid i annat arbete som den anställde utför för samma arbetsgivare.

text: Skeppstjänst, som avses i

text: 11 § tredje stycket

text: a

text: c

text: , får åläggas sjöman utan hinder av första, andra och

text: tredje styckena

text: Lag (1973:285).

text: Övriga bestämmelser

text: Från de begränsningar som föreskrives i

text: 9 §§

text: får avsteg göras genom kollektivavtal, som tillkommit i den ordning som anges i

text: 2 § tredje stycket

text: Redare, vilken är bunden av kollektivatal som avses i 2, 10, 11 eller

text: 13 §

text: , får tillämpa avtalet på sjöman, vilken sysselsättes i arbete som avses med avtalet, även om sjömannen ej är medlem av den avtalsslutande organisationen på arbetstagarsidan. Detta gäller dock ej sjöman, som omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal.

text: För fartyg skall föras anteckningar om arbetstid enligt föreskrifter av tillsynsmyndighet som avses i

text: 17 §

text: Sjöman har rätt att själv eller genom annan taga del av anteckningarna. Samma rätt tillkommer facklig organisation som företräder sjöman på fartyget.

text: Befälhavare skall se till att ett exemplar av denna lag finns tillgängligt på fartyget, om detta har en bruttodräktighet av minst 25.

text: Lag (1982:257).

text: Tillsyn över efterlevnaden av denna lag och föreskrifter för tillämpningen av lagen utövas av myndighet som regeringen bestämmer. Därvid äger

text: 10 kap.

text: och

text: 13 kap.

text: 3 §§

text: fartygssäkerhetslagen (1988:49)

text: motsvarande tillämpning.

text: Anteckningar om arbetstid skall hållas tillgängliga vid tillsynsförrättning.

text: Lag (1988:50).

text: Befälhavare som uppsåtligen eller av oaktsamhet använder sjöman till skeppstjänst i strid mot denna lag eller föreskrift för tillämpningen av lagen dömes till böter. Detsamma gäller den som på grund av arbetsförhållandena har den arbetsledande ställning som annars tillkommer befälhavare.

text: Till böter dömes även redare eller annan som i redarens ställe har haft befattning med fartyget, om han därvid känt till eller bort känna till överträdelsen.

text: Ansvar enligt

text: 18 §

text: skall ej ådömas, om det visas att brist uppkommit i bemanningen under pågående resa och att tillgång till nödvändig bemanning för att i alla hänseenden anordna skeppstjänsten enligt denna lag ej funnits i senast besökta hamn.

text: Har flera medverkat till gärning som avses i

text: 18 §

text: , äger

text: 23 kap.

text: och

text: 5 §§

text: brottsbalken

text: motsvarande tillämpning.

text: bryter mot

text: 15 § första stycket

text: eller

text: 17 § andra stycket

text: i strid mot

text: 15 § andra stycket

text: vägrar någon att taga del av anteckningarna,

text: uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift i anteckningar om arbetstid, om ej gärningen är belagd med straff i

text: brottsbalken

text: Till böter dömes den som

text: Om den som fått ett medgivande enligt

text: 2 § fjärde stycket

text: eller fartygets befälhavare uppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätter föreskriven underrättelseskyldighet eller något villkor i medgivandet, döms han till böter.

text: Lag (1989:991).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela särskilda föreskrifter för totalförsvaret med avvikelse från denna lag. Föreskrifter som avser förhållandet mellan enskilda eller som annars måste meddelas i lag får dock inte meddelas med stöd av denna paragraf.

text: Lag (1988:50).


dcterms:title: Kungörelse (1970:113) om förevisning av brandfarlig biograffilm

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Med

text: brandfarlig biograffilm

text: avses i denna kungörelse film som innehåller explosivt eller särskilt lättantändligt ämne och som är avsedd för upptagning och förevisning av biografbilder.

text: Uppstår fråga huruvida film som innehåller visst ämne skall anses som brandfarlig, tillkommer det kommerskollegium att avgöra frågan.

text: Brandfarlig biograffilm får icke förevisas utan tillstånd av byggnadsnämnden i den kommun där förevisningen avses äga rum.

text: Tillstånd behövs dock icke för förevisning i särskild lokal, där brandfarlig biograffilm framkallas, revideras eller på annat sätt behandlas eller färdigställes för förevisning (

text: filmbyrå eller filmlaboratorium

text: ), under förutsättning att lokalen är anordnad och förevisningen sker enligt förordningen (

text: ) om explosiva varor och föreskrifter som meddelas med stöd av förordningen.

text: förevisningslokalen är försedd med särskilt apparatrum för filmprojektor samt lokalen och apparatrummet uppfyller de byggnadstekniska krav på publikens och personalens säkerhet mot brand och explosion som bestäms med stöd av byggnadsstadgan (1959:612),

text: filmprojektor som skall användas vid förevisningen är så utförd att visningen icke medför särskild brandfara, samt

text: den person som vid förevisningen skall sköta filmprojektorn vet att brandfarlig biograffilm skall förevisas samt har kunskap om de risker som föreligger vid förevisning av sådan film och de bestämmelser som gäller för sådan förevisning.

text: Tillstånd enligt

text: 2 § första stycket

text: skall meddelas, om

text: Vid förevisning av brandfarlig biograffilm i annan lokal än filmbyrå eller filmlaboratorium vara uppställd i sådant apparatrum som avses i

text: 3 § 1.

text: I apparatrummet får förvaras högst femtio kilogram brandfarlig biograffilm.

text: I fråga om förvaringen samt ordningen i övrigt i apparatrummet skall iakttagas de föreskrifter som meddelas med stöd av förordningen om explosiva varor.

text: förevisar brandfarlig biograffilm utan erforderligt tillstånd,

text: i verksamhet för tillhandahållande av film för visning tillhandahåller brandfarlig biograffilm åt någon som icke får förevisa sådan film, eller

text: bryter mot

text: 4 § första stycket

text: Till böter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet

text: Talan mot byggnadsnämnds beslut enligt denna kungörelse föres hos länsstyrelsen genom besvär.

text: Mot länsstyrelsens beslut föres talan hos kammarrätten genom besvär. Förordning (


dcterms:title: Kungörelse (1970:13) om garanti för obligationslån

rdfs:label: Finansdepartementet BA

cells: Kungl. Maj:t har funnit gott ge till känna, att Kungl. Maj:t /k/ dels /-k/ fastställt fullmäktiges i riksgäldskontoret beslut att utfärda sexton obligationslån enligt följande uppställning, /k/ dels /-k/ meddelat garanti för dessa lån på sammanlagt nominellt nio miljarder trehundrasextiofem miljoner åttahundranittiofemtusenniohundra kronor.

type: rad

cells: Svenska statens 5 % obligationslån av den 30 augusti 1967 Svenska statens 5 1/2 % obligationslån av den 30 augusti 1967 Svenska statens 5 3/4 % obligationslån av den 17 november 1967 Svenska statens 6 1/4 % obligationslån av den 18 mars 1968 Svenska statens 6 1/2 % obligationslån av den 19 mars 1968 Svenska statens 6 1/4 % obligationslån av den 2 maj 1968 Svenska statens 6 1/4 % obligationslån av den 18 september 1968 Svenska statens 6 % obligationslån av den 25 oktober 1968 Svenska statens 6 % obligationslån av den 23 januari 1969 Svenska statens 6 3/4 % obligationslån av den 5 juni 1969 Svenska statens 7 1/4 % obligationslån av den 3 september 1969 1967 års sparobligationslån 1968 års sparobligationslån 1968 års premiobligationslån

type: tabell


dcterms:title: Lag (1970:144) om fortsatt försäkring enligt lagen (1954:774) med särskilda bestämmelser om frivillig sjukpenningförsäkring i allmän sjukkassa

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Försäkring enligt lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om frivillig sjukpenningförsäkring i allmän sjukkassa får, såvida ansökan om försäkring göres före utgången av juni 1970, meddelas även för tid därefter, dock längst till utgången av juni 1975.

text: Den som vid utgången av juni 1970 är försäkrad enligt nämnda lag skall, om han ej begär annat, utan ny anmälan anses försäkrad även för tiden därefter.

text: För tid efter utgången av juni 1970 skall, med avvikelse från

text: 3 § fjärde stycket

text: lagen, gälla att sjukpenning icke i något fall nedsättes för dag då den försäkrade åtnjuter sjukhusvård.

text: Riksförsäkringsverket får medge befrielse från försäkringsavgift enligt

text: 4 § första stycket

text: lagen i den mån verket bedömer att statsbidrag och andra för försäkringsverksamheten tillgängliga medel kommer att förslå till täckande av kostnaderna för försäkringen under tid då lagen är i kraft.


rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1970:149 i lydelse enligt SFS 1991:232

dcterms:title: Kungörelse (1970:149) om handel med preventivmedel

text: Preventivmedel får säljas endast om det godkänts av läkemedelsverket. Försäljning skall ske under hygieniskt tillfredsställande former.

text: Förordning (1990:552).

text: Godkännande får återkallas om skäl finnes därtill. Beslut om återkallelse länder omedelbart till efterrättelse.

text: För att täcka statens kostnader för kontrollen av preventivmedel skall den som söker eller erhållit godkännande erlägga särskilda avgifter som bestäms av regeringen. Kostnader för undersökning eller annan åtgärd, som äger rum utan samband med införsel och som läkemedelsverket föreskriver som villkor för att godkännande skall lämnas eller bestå, betalas av den som saluhåller preventivmedlet.

text: Lag (1991:232).

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet saluhåller preventivmedel i strid mot

text: 1 §

text: dömes till böter. Preventivmedel som påträffas hos honom skall, oavsett vem det tillhör, förklaras förverkat, om det ej är uppenbart obilligt.

text: Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna kungörelse meddelas av läkemedelsverket.

text: Förordning (1990:552).


dcterms:title: Kungörelse (1970:16) om Islands anslutning till EFTA-konventionen och FINEFTA-överenskommelsen

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: Kungl. Maj:t har funnit gott ge till känna följande. Ett av EFTA:s råd den 4 december 1969 har fattat beslut (nr 17) om Islands anslutning till EFTA-konventionen och FINEFTA-överenskommelsen har godkänts av Sverige1. Sedan rådsbeslutet godkänts även av övriga medlemsstater i EFTA samt Island deponerat sitt anslutningsinstrument, träder konventionen och överenskommelsen i kraft i förhållande till Island den 1 mars 1970 på det sätt som anges i rådsbeslutet. Beslutet har den lydelse i engelsk text och svensk översättning som framgår av härvid fogad bilaga.

text: Kungl. Maj:t föreskriver, att rådsbeslutet skall införas i tullverkets författningssamling.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1971 och tillämpas första gången i fråga om skatt som påföres på grund av taxering år 1972.

text: Genom förordningen upphäves förordningen (

text: ) med bestämmelser om begränsning av skatt i vissa fall och förordningen (

text: ) med bestämmelser om begränsning i vissa fall av preliminär skatt. Den förstnämnda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om skatt, som påförts på grund av 1971 eller tidigare års taxering eller på grund av eftertaxering för nämnda år.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1975 och tillämpas beträffande

text: 4 §

text: första gången i fråga om skatt som avser 1976 års taxering.

text: Förekommer i lag eller annan författning ordet "förordning" i olika böjningsformer och avses därmed förordningen om begränsning av skatt i vissa fall skall detta vid ikraftträdandet av denna lag bytas ut mot "lag" i motsvarande form.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 4, 5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 3-5 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Vad som i den nya lagen sägs om egenavgifter enligt lagen (

text: ) om socialavgifter gäller även i fråga om sådana egenavgifter som anges i

text: första stycket

text: av anvisningarna till

text: 41 b § kommunalskattelagen (1928:370)

text: enligt anvisningarnas lydelse intill den 1 januari 1982.

text: I fråga om skatt som påförs på grund av 1983 års taxering skall vid tillämpning av

text: 3 § andra stycket

text: den beskattningsbara inkomsten, minskad med 4 500 kronor,

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1982 och tillämpas första gången i fråga om skatt som påförs på grund av 1983 års taxering. I samband därmed iakttas följande. ökas med särskilt investeringsavdrag, ökas med avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (

text: ) om socialavgifter, ökas med avdrag och minskas med intäkt som avses i andra och

text: tredje styckena

text: av anvisningarna till

text: 41 b § kommunalskattelagen (1928:370)

text: i anvisningarnas lydelse intill den 1 januari 1982, allt under förutsättning att den skattskyldige vid beräkningen av den beskattningsbara inkomsten erhållit avdrag eller beskattas för intäkt av här angivet slag.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1982 och tillämpas första gången i fråga om skatt som påförs på grund av 1984 års taxering. I fråga om 1984 års taxering skall dock de i

text: 3 § tredje stycket

text: angivna procenttalen vara 67, 8 och 10 samt i fråga om 1985 års taxering 58, 17 och 20.

rpubl:andrar: ändr. 3-6 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1983 och tillämpas första gången i fråga om skatt som påförs på grund av 1984 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1985 och tillämpas första gången vid 1987 års taxering.

text: 50 procent av den justerade beskattningsbara inkomsten,

text: 25 procent av det justerade underlaget för tilläggsbelopp till den del detta underlag inte överstiger 38 basenheter enligt

text: 10 § 2 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt,

text: 27 procent av det justerade underlaget för tilläggsbelopp till den del detta underlag överstiger 38 basenheter enligt nämnda moment.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986 och tillämpas första gången vid 1988 års taxering. Vid nämnda taxering skall dock spärrbeloppet, i stället för vad som sägs i

text: 3 §

text: , utgöra summan av

text: Härvid skall bestämmelsen i punkt 4 av övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt beaktas.

rpubl:andrar: ändr. 3, 6 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991 och tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 5 §§

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om begränsning av skatt i vissa fall skall upphöra att gälla vid utgången av år 1991. Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1997 och tidigare års taxeringar. Vid 1992 - 1995 års taxeringar tillämpas den upphävda lagen med den ändringen i fråga om

text: 3 § tredje stycket

text: att spärrbeloppet skall bestämmas till 55 procent av summan av den justerade beskattningsbara förvärvsinkomsten och inkomsten av kapital. Vid 1996 och 1997 års taxeringar skall nämnda procentsats uppgå till 60.

text: Lag (1995:1542).

dcterms:identifier: SFS 1970:172 i lydelse enligt SFS 1995:1542

dcterms:title: Lag (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall

text: Vid debitering av slutlig och tillkommande skatt skall statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt begränsas enligt bestämmelserna i denna lag.

text: Lag (1981:1151).

text: Begränsning av skatt får ske endast för fysisk person, som varit här i riket bosatt under hela eller någon del av beskattningsåret, eller för oskiftat dödsbo efter den som vid sitt frånfälle var bosatt här.

text: Frågan huruvida någon är att anse som bosatt här i riket prövas enligt bestämmelser därom i

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: Vid prövning av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyn till den beskattningsbara förvärvsinkomsten och inkomsten av kapital som beräknats för den skattskyldige enligt lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt, i förekommande fall efter sådan justering som skall ske enligt

text: andra stycket

text: Om den skattskyldige erlagt sjömansskatt under beskattningsåret, skall den beskattningsbara förvärvsinkomsten ökas med den till sjömansskatt beskattningsbara inkomsten och dagpenning som är skattepliktig enligt

text: 1 § 2 mom. lagen (1958:295)

text: om sjömansskatt.

text: inkomsten av kapital.

text: Lag (1991:415).

text: Spärrbeloppet utgör 75 procent av summan av

text: Spärrbelopp enligt

text: 3 §

text: jämförs med sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt och kommunal inkomstskatt som beräknats för den skattskyldige på grund av taxeringen (

text: skattebeloppet

text: ). I skattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådan skatt under beskattningsåret.

text: Är den skattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomstskatt, kommunal inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genom skattereduktion som avses i

text: 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272)

text: eller

text: 3 § lagen (1982:1193)

text: om skattereduktion för fackföreningsavgift eller genom avräkning av utländsk skatt enligt särskilda föreskrifter, skall skattebelopp enligt

text: första stycket

text: beräknas som om skattereduktion eller avräkning av skatt inte hade skett. Detsamma gäller nedsättning av sjömansskatt enligt

text: 12 § 4 mom. lagen (1958:295)

text: om sjömansskatt.

text: Lag (1991:415).

text: Om skattebeloppet enligt

text: 4 §

text: är högre än spärrbeloppet nedsätts den statliga inkomstskatten och förmögenhetsskatten med överskjutande belopp. Förmögenhetsskatten får inte nedsättas så att skatten blir lägre än skatten på 50 procent av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet.

text: Nedsättning sker av statlig förmögenhetsskatt, statlig inkomstskatt på kapitalinkomst och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst i nu angiven ordning om inte en annan ordning kan antas vara förmånligare för den skattskyldige. Skattenedsättning som avses i

text: 4 § andra stycket

text: verkställs sedan nedsättning har skett enligt

text: första stycket

text: i denna paragraf.

text: Lag (1991:415).

text: Om beskattningsbar förmögenhet fastställes gemensamt för makar eller för föräldrar och barn enligt

text: 12 § 1 mom. lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt, skall beräkning enligt

text: 5 § första stycket

text: av den statliga förmögenhetsskatten ske på 50 procent av den gemensamt bestämda beskattningsbara förmögenheten.

text: I fall som avses i

text: första stycket

text: fördelas det belopp, varmed nedsättning av skatt högst får medgivas, på makar och barn efter förhållandet mellan deras skattepliktiga förmögenheter.

text: Bestämmelserna i första och

text: andra styckena

text: om makar äger motsvarande tillämpning på skattskyldiga som avses i

text: 65 §

text: sista stycket

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: Lag (1986:509).

text: Bestämmelserna i

text: uppbördsförordningen (1953:272)

text: om beslut och talan mot beslut äger motsvarande tillämpning på beslut och talan mot beslut enligt denna lag.

text: Lag (1974:772).


rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best. till 1992:1201

dcterms:identifier: SFS 1970:205 i lydelse enligt SFS 1993:367

dcterms:title: Lag (1970:205) om detaljhandel med läkemedel

text: Med

text: detaljhandel

text: förstås i denna lag försäljning till den som inte har tillstånd till försäljning.

text: Denna lag skall tillämpas på samma varor som de numera upphävda

text: läkemedelsförordningen (1962:701)

text: och lagen (

text: ) med bestämmelser om vissa medel avsedda för injektion.

text: Lag (1992:1201).

text: Detaljhandel med vara som avses i

text: 1 §

text: får drivas endast av staten eller av juridisk person i vilken staten äger ett bestämmande inflytande.

text: Lag (1992:1201).

text: Regeringen bestämmer av vem och på vilka villkor detaljhandel med läkemedel får drivas.

text: Lag (1985:394).


rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1996. I fråga om beslut enligt

text: 5 § andra stycket

text: som meddelats av kronofogdemyndighet före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1970:215 i lydelse enligt SFS 2006:683

dcterms:title: Lag (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Arbetsgivare får ej i vidare mån än som anges i denna lag göra avdrag på arbetstagares fordran på lön eller annan ersättning på grund av anställningen (

text: lönefordran

text: ) för att kvitta med motfordran hos arbetstagaren.

text: Vad i lagen föreskrives om kvittning mot lönefordran gäller i tillämpliga delar i fråga om kvittning mot fordran på pension som arbetsgivare är skyldig att utge till förutvarande arbetstagare.

text: Kvittning mot lönefordran får ske med arbetstagarens medgivande. Återkallas ett på förhand lämnat medgivande innan lönefordringen förfallit till betalning, får kvittning icke ske i vidare mån än som följer av vad nedan sägs.

text: Kan kvittning ej ske enligt

text: 2 §

text: , får arbetsgivaren kvitta endast med klar och förfallen fordran som uppkommit i samband med anställningen och antingen grundas på avtal, enligt vilket fordringen får kvittas mot lönefordran, eller avser ersättning för skada som arbetstagaren vållat uppsåtligen i tjänsten.

text: För kvittning enligt

text: första stycket

text: får ej tagas i anspråk belopp som är avsett att utgöra ersättning för särskilda kostnader.

text: Rätt till kvittning utöver vad som följer av första och

text: andra styckena

text: kan medges arbetsgivare genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation som enligt lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet är att anse som central arbetstagarorganisation. Arbetsgivare som är bunden av sådant kollektivavtal får tillämpa det även i fråga om arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsättes i arbete som avses med avtalet. Detta gäller dock ej arbetstagare som omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal.

text: Lag (1976:587).

text: Kvittning enligt

text: 3 § första stycket

text: eller med stöd av kollektivavtal får ske endast mot den del av lönefordringen som uppenbart överstiger vad som åtgår för arbetstagarens och hans familjs försörjning samt till fullgörande av underhållsskyldighet som i övrigt åvilar honom.

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om beräkningen av hur stor del av lönefordringen som skall vara skyddad mot kvittning.

text: Lag (1976:92).

text: Skatteavdrag har företräde framför kvittning enligt denna lag. Detsamma gäller utmätning av lön för sådan fordran som har företrädesrätt enligt

text: 7 kap. 14 § utsökningsbalken

text: , om utmätningen har beslutats innan lönefordringen förfallit till betalning.

text: Är arbetsgivarens fordran sådan att rätt till kvittning föreligger enligt

text: 3 §

text: och vill arbetsgivaren kvitta mot belopp som han ålagts att innehålla genom beslut om utmätning av lön för en fordran som inte har företrädesrätt enligt

text: 7 kap. 14 § utsökningsbalken

text: , beslutar kronofogdemyndigheten om beloppets fördelning mellan arbetsgivaren och utmätningssökanden efter fordringarnas storlek.

text: I övrigt får kvittning inte åberopas mot beslut om utmätning av lön.

text: Kronofogdemyndighetens beslut enligt

text: andra stycket

text: får överklagas hos tingsrätten utan inskränkning till viss tid. Vid överklagandet och vid handläggningen i domstol tillämpas

text: 18 kap.

text: utsökningsbalken

text: Lag (1995:301).

text: Innan kvittning får ske enligt

text: 3 § första stycket

text: eller med stöd av kollektivavtal, skall arbetsgivaren från kronofogdemyndigheten inhämta besked om hur stor del av lönefordringen som enligt

text: 4 §

text: skall vara skyddad mot kvittning. Upphör arbetstagarens anställning utan föregående uppsägningstid, får arbetsgivaren hålla inne lönebelopp till dess kronofogdemyndighetens besked föreligger. Det åligger i sådant fall arbetsgivaren att ofördröjligen begära sådant besked.

text: Lag (1981:833).

text: Innan Kronofogdemyndigheten meddelar beslut som rör arbetsgivarens framställning enligt

text: 6 §

text: , skall myndigheten bereda arbetstagaren tillfälle att yttra sig, om det kan ske utan avsevärd tidsutdräkt.

text: Mot Kronofogdemyndighetens beslut får talan ej föras. Kronofogdemyndigheten kan ändra beslutet, om anledning därtill förekommer.

text: Lag (2006:683).

text: Kvittar arbetsgivare mot arbetstagares lönefordran i annat fall eller i vidare mån än som är medgivet enligt denna lag eller åsidosätter han vad som åligger honom enligt

text: 6 §

text: , är han skyldig att ersätta arbetstagaren uppkommen skada.

text: Vid bedömande om och i vad mån skada uppstått skall hänsyn tagas även till omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse.

text: Hade arbetsgivaren grundad anledning antaga att han hade rätt att kvitta eller var hans förfarande eljest ursäktligt, kan skadeståndet jämkas efter vad som finnes skäligt.

text: Mål vari är tvist om arbetsgivares rätt till kvittning mot arbetstagares lönefordran handlägges enligt lagen (

text: ) om rättegången i arbetstvister.

text: Gör arbetsgivare i mål om lönefordran invändning om kvittning eller väcker han genkäromål om motfordran, får målet om lönefordran avgöras utan prövning av invändningen eller genkäromålet, om sådan prövning skulle oskäligt uppehålla prövningen av lönefordran.

text: Lag (1974:382).