text: Denna lag träder i kraft såvitt avser bestämmelserna om fastställande av antalet valkretsmandat samt om val av elektorer och delegerade den 1 december 1982 och i övrigt den 1 januari 1983.

text: Genom lagen upphävs

text: kyrkomötesförordningen (1949:174)

text: . Bestämmelsen i

text: 14 §

text: om utredningsnämnds verksamhet gäller dock till dess kyrkomötet sammanträder första gången efter lagens ikraftträdande.

text: Den centrala valmyndigheten skall senast den 10 december 1982 fastställa antalet valkretsmandat i varje valkrets avseende valet till det kyrkomöte som skall sammanträda år 1983.

text: Intill dess att kyrkomötet första gången enligt denna lag har valt ordförande skall vad som i

text: 21 §§

text: sägs om kyrkomötets ordförande i stället avse ärkebiskopen.

text: Om 1982 års allmänna kyrkomöte har utsett sådan nämnd som avses i

text: 14 § kyrkomötesförordningen (1949:174)

text: , skall ärende som riksdagen eller regeringen överlämnar till kyrkomötet senast en månad före det att kyrkomötets sammanträde år 1983 börjar överlämnas till denna nämnd med uppgift att till 1983 års kyrkomöte breda och avge yttrande och förslag i sådant ärende.

text: har upphävts genom lag (1985:360).

text: Förekommer i lag, annan författning eller beslut som har meddelats av Kungl. Maj:t eller regeringen orden "allmänt kyrkomöte'' i olika böjningsformer skall de bytas ut mot "kyrkomöte'' i motsvarande form. Vad som i lag eller annan författning sägs om kyrkomöte skall gälla också i fråga om tidigare allmänt kyrkomöte.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 38, 39, 43 §§; nya 44-49 §§, rubr. närmast före 46 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 47, 48 §§

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1982:943) om kyrkomötet

text: Val till kyrkomötet

text: Inledande bestämmelser

text: För val till kyrkomötet är riket indelat i valkretsar. Varje stift utgör en valkrets. Vart och ett av Lunds, Härnösands och Luleå stift utgör dock två valkretsar.

text: Lunds stifts sydvästra valkrets omfattar Malmöhus län och dess nordöstra valkrets Kristianstads län och Blekinge län.

text: Härnösands stifts västra valkrets omfattar Jämtlands län och dess östra valkrets Västernorrlands län.

text: Luleå stifts södra valkrets omfattar Västerbottens län och dess norra valkrets Norrbottens län.

text: Lag (1985:360).

text: Mandaten i kyrkomötet utgörs av tvåhundrafemtioen valkretsmandat.

text: Den centrala valmyndighet som avses i

text: 1 kap. 2 § vallagen (1972:620)

text: fastställer antalet valkretsmandat i varje valkrets före utgången av september varje år, då val i hela riket av kyrkofullmäktige skall äga rum. Härvid tillförs varje valkrets ett mandat för varje gång som antalet röstberättigade kyrkomedlemmar där är jämnt delbart med en tvåhundrafemtioendel av antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i riket. De mandat som härefter återstår, tillförs valkretsarna efter storleken av de överskott som har uppkommit vid denna fördelning. Mellan lika överskottstal avgörs företrädet genom lottning. Antalet röstberättigade kyrkomedlemmar beräknas med ledning av den senast upprättade röstlängden.

text: Om någon valkrets, vid den fördelning som sker enligt

text: andra stycket

text: , tillförs färre mandat än två, skall antalet mandat ändå bestämmas till två. Härvid skall antalet mandat i övriga kretsar jämkas i motsvarande mån.

text: Centrala valmyndighetens beslut enligt

text: 2 §

text: får överklagas hos riksdagens valprövningsnämnd. Valprövningsnämndens beslut får inte överklagas. Lag (

text: För varje mandat som en valkrets har erhållit utses en ledamot av kyrkomötet. För ledamöterna utses det dubbla antalet ersättare.

text: Ledamöterna av kyrkomötet och deras ersättare väljs av elektorer.

text: Val av elektorer

text: För val av elektorer är varje valkrets indelad i valdistrikt. Varje pastorat utgör ett distrikt. Icke-territoriella församlingar bildar distrikt för sig. Av

text: 9 §

text: framgår att det i vissa fall kan hållas gemensamt val för flera distrikt.

text: I valdistrikt med högst 2 000 röstberättigade kyrkomedlemmar utses en elektor och i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000 röstberättigade kyrkomedlemmar utses två elektorer. För varje påbörjat 4 000-tal röstberättigade kyrkomedlemmar utöver 4 000 utses ytterligare en elektor. Antalet röstberättigade kyrkomedlemmar beräknas med ledning av den senast upprättade röstlängden.

text: För elektorerna skall utses lika många ersättare.

text: Lag (1985:360).

text: Om ett pastorat eller annat valdistrikt består av en enda församling skall elektorer och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av de nyvalda fullmäktige eller det nyvalda kyrkorådet.

text: Lag (1985:360).

text: Om ett pastorat består av två eller flera församlingar skall elektorer och deras ersättare väljas av församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige i pastoratet.

text: Om församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige inte finns i pastoratet skall valet i stället förrättas gemensamt av de kyrkoråd som finns i församlingarna i pastoratet. Valet skall ske inför ordföranden i kyrkorådet i den av församlingarna som har det största antalet röstberättigade kyrkomedlemmar.

text: Valet skall förrättas av de nyvalda församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige eller av de nyvalda kyrkoråden.

text: Lag (1985:360).

text: Om församlingarna i två eller flera pastorat ingår i en kyrklig samfällighet för alla ekonomiska församlingsangelägenheter, får regeringen för särskilt fall besluta att val av elektorer och deras ersättare skall förrättas gemensamt av samfällighetens fullmäktige för de pastorat som omfattas av samfälligheten. Ett sådant beslut får meddelas endast om minst hälften av församlingarna i samfälligheten har samtyckt till det.

text: Lag (1985:360).

text: Valbar till elektor eller ersättare för elektor är den som är medlem av svenska kyrkan och som är myndig samt är folkbokförd inom valdistriktet eller, i fall som avses i

text: 9 §

text: , inom en församling som ingår i samfälligheten.

text: Lag (1991:1776).

text: Val av elektorer och deras ersättare skall ske på samma sätt som val av ledamöter i kyrkoråd. Om ersättare inte väljs proportionellt, skall vid valet bestämmas den ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Lag (1985:360).

text: Elektorerna och deras ersättare skall utses före februari månads utgång året näst efter det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum.

text: Protokoll över val av elektorer skall skyndsamt sändas till domkapitlet.

text: Lag (1985:360).

text: En elektor har i skälig omfattning rätt till traktamente och kostnadsersättning för resa som påkallas av uppdraget. Kostnaderna skall betalas av pastoraten eller av de icke-territoriella församlingar sombildar valdistrikt för sig.

text: Val av ledamöter och ersättare

text: För val av ledamöter av kyrkomötet och ersättare för dem skall domkapitlet kalla elektorerna inom varje valkrets till ett sammanträde inför en av domkapitlet förordnad valförrättare. Sammanträdet skall hållas före april månads utgång året näst efter det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum.

text: Lag (1985:360).

text: Val av ledamöter och ersättare skall ske inför öppna dörrar. Omröstning skall ske med slutna sedlar, om inte annat följer av

text: 16 § tredje stycket

text: . Valsedlarna skall vara lika till storlek, material och färg.

text: Över förrättningen skall föras protokoll.

text: Lag (1985:360).

text: Val av ledamöter av kyrkomötet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar den kvot som erhålls om samtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Vid sådant proportionellt val tillämpas bestämmelserna i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m.

text: Om valet inte sker proportionellt skall elektorerna var för sig till ledamöter föreslå så många personer som skall väljas. Vid första omröstningen är den vald som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Om ett tillräckligt antal ledamöter inte har utsetts vid denna omröstning skall ytterligare en omröstning ske. Valförrättaren skall därvid upprätta en förteckning som skall innehålla, för det fall att inte någon har blivit vald vid första omröstningen, de namn som har fått flest röster och i annat fall de namn som vid den första omröstningen har fått högsta röstetalet näst efter dem som har blivit valda. Förteckningen skall då innehålla två gånger så många namn som det återstår ledamöter att välja. Den nya omröstning som skall företas får inte avse andra personer än dem som finns uppförda på förteckningen. De personer som vid denna omröstning får flest röster är valda. Vid lika röstetal sker avgörandet genom lottning.

text: Om det vid valet läggs fram en enda lista, som upptar namn på så många ledamöter som valet avser, får valet förrättas med acklamation om elektorerna är ense om det.

text: Vad som nu har föreskrivits gäller även vid val av ersättare. Om valet sker på det sätt som anges i andra eller

text: tredje stycket

text: , får valet av ledamöter och ersättare ske i ett sammanhang.

text: Om ersättare inte väljs proportionellt skall vid valet även bestämmas den ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Lag (1985:360).

text: En valsedel är ogiltig om den är försedd med kännetecken som uppenbarligen har satts dit med avsikt.

text: Om en elektor har lämnat mer än en valsedel i ett val, är valsedlarna ogiltiga. Har sedlarna samma innehåll, skall dock en av valsedlarna betraktas som giltig vid sammanräkningen. Namn på valsedeln skall anses obefintligt om kandidaten inte är valbar, namnet är överstruket eller det inte klart framgår vem som avses.

text: Valets utgång skall kungöras genom uppläsning av protokollet. Därmed är valet avslutat.

text: Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras på betryggande sätt till dess valet har vunnit laga kraft. Motsvarande gäller då det görs avbrott i förrättningen.

text: Den som blir vald till ledamot av kyrkomötet för mer än en valkrets skall bestämma för vilken valkrets hon eller han vill anses vald och skyndsamt avsäga sig uppdraget som ledamot för övriga valkretsar.

text: Om en ledamot av kyrkomötet på annat sätt har avgått före utgången av den period för vilken hon eller han har blivit vald, skall kyrkomötets ordförande skyndsamt anmäla detta till domkapitlet.

text: När domkapitlet har fått underrättelse om att en ledamot av kyrkomötet har avgått, skall domkapitlet till ny ledamot i den avgångnes ställe utse den ersättare som står i tur att tillträda enligt den mellan ersättarna bestämda ordningen.

text: För den som har blivit vald till ledamot av kyrkomötet eller till ersättare skall domkapitlet genast utfärda ett bevis om detta. I beviset anges den valdes namn samt för vilken tid och valkrets ledamoten eller ersättaren har blivit vald. Beviset skall tillställas den som har blivit vald samt riksdagens valprövningsnämnd och kyrkomötets ordförande.

text: Utdrag ur protokollet från valförrättningen gäller som bevis.

text: Lag (1985:360).

text: Riksdagens valprövningsnämnd skall granska bevisen för ledamöterna av kyrkomötet och deras ersättare och därvid pröva om bevisen har blivit utfärdade i enligt med

text: 20 §

text: . Granskningen skall vara avslutad senast dagen före kyrkomötets första sammanträde under valperioden eller, i fråga om bevis som kommer in till valprövningsnämnden under kyrkomötets valperiod, så snart det kan ske. Berättelse om granskningen skall ofördröjligen överlämnas till kyrkomötets ordförande.

text: Valprövningsnämnden skall i berättelsen anteckna om något har förekommit som ger anledning att ifrågasätta någon ledamots eller ersättares behörighet.

text: Överklagande av val m.m.

text: Beslut, varigenom elektorer och deras ersättare har utsetts, får överklagas endast i samband med talan mot det beslut varigenom valet till kyrkomötet har fastställts.

text: Lag (1985:360).

text: Val av ledamöter av kyrkomötet och beslut varigenom ersättare har utsetts till ledamot får överklagas hos riksdagens valprövningsnämnd.

text: Skrivelsen med överklagandet skall ges in till domkapitlet och vara detta tillhanda inom tio dagar efter det att valet avslutades. Om skrivelsen har kommit in till valprövningsnämnden före överklagandetidens utgång, skall den omständigheten att inlagan kommit in till domkapitlet först därefter dock inte föranleda att överklagandet inte tas upp till prövning. Valprövningsnämnden prövar om skrivelsen har kommit in i rätt tid.

text: Snarast möjligt efter överklagandetidens utgång skall domkapitlet samtidigt kungöra samtliga fall av överklagande och sända skrivelserna till valprövningsnämnden. Kungörelsen införs i ortstidning inom valkretsen. I kungörelsen anges viss kort tid inom vilken förklaring över ett överklagande skall ha kommit in till valprövningsnämnden. Domkapitlet skall dessutom skyndsamt yttra sig till valprövningsnämnden. Bestämmelserna i

text: och

text: 28 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: om omprövning av beslut skall inte tillämpas.

text: Den som vill överklaga ett beslut har rätt att hos domkapitlet genast få utdrag av protokoll eller annan handling över förrättningen. Lag (

text: I fråga om handläggningen och prövningen av ett överklagande som avses i

text: 23 §

text: skall

text: 15 kap.

text: och

text: 9 §§

text: vallagen (1972:620)

text: tillämpas. Lag (

text: Den som har valts till ledamot av kyrkomötet utövar sitt uppdrag utan hinder av att valet har överklagats. Bestämmelserna om inhibition i

text: 29 § förvaltningslagen (1986:223)

text: gäller inte val av ledamot av kyrkomötet. Om valet ändras, skall den nye ledamoten inta sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som nu har sagts om ledamot gäller också för ersättare. Lag (

text: Kyrkomötets sammanträden

text: Kyrkomötet skall sammanträda en gång varje år med början den tredje tisdagen i augusti.

text: Ett sammanträde med kyrkomötet skall vara avslutat inom femton dagar. Kyrkomötet får dock inte sammanträda mer än trettionio dagar under en valperiod.

text: Lag (1990:299).

text: Kyrkomötet skall, så snart det kan ske, fatta beslut över anmärkningar som har tagits upp i berättelse som avses i

text: 21 § första stycket

text: eller som i övrigt förekommer mot en ledamots eller ersättares behörighet. En ledamot vars behörighet prövas, får deltaga i överläggningarna men ej i beslutet. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag.

text: Kyrkomötet skall för varje valperiod välja en ordförande samt en förste och en andre vice ordförande. Till dess valen har förrättats, utövas ordförandeskapet av den som har varit ledamot längst tid. Om två eller flera har varit ledamöter lika länge, har den äldste av dem företräde.

text: De statsråd som inom regeringen är föredragande i förvaltningsärenden och lagstiftningsärenden rörande svenska kyrkan samt ledamöterna i svenska kyrkans centralstyrelse har rätt att närvara och deltaga i kyrkomötets överläggningar, men i besluten endast om de är ledamöter av kyrkomötet.

text: Ärendenas beredning

text: Ärenden som riksdagen eller regeringen överlämnar till kyrkomötet skall före avgörandet beredas i svenska kyrkans centralstyrelse eller i utskott.

text: Kyrkomötet skall inom sig för varje valperiod tillsätta ett särskilt beredningsutskott för prövning av frågor som avses i

text: 36 §

text: Kyrkomötet kan inom sig tillsätta ytterligare utskott för beredning av ärenden som skall behandlas av kyrkomötet. Sådana utskott får ej tillsättas för längre tid än kyrkomötets valperiod.

text: Kyrkomötet väljer ledamöter i utskott till det antal som kyrkomötet bestämmer. För ledamöterna skall väljas lika många ersättare.

text: Utöver vad som följer av andra och tredje styckena beslutar kyrkomötet om ordningen för den beredning av lärofrågor som föregår utskottsbehandlingen.

text: Kyrkomötet får besluta att en eller flera biskopar, även om de ej är ledamöter av kyrkomötet, vid beredningen av ärenden eller vid prövning av frågor som avses i

text: 36 §

text: får närvara vid ett utskotts sammanträden och deltaga i utskottets överläggningar men ej i besluten.

text: Om det krävs för beredningen av ett ärende, får kyrkomötet medge att ett utskott sammanträder mellan kyrkomötets sammanträden under valperioden. Ett sådant medgivande får ej avse längre tid än sex dagar mellan två sammanträden.

text: Ärendenas avgörande

text: Ett ärende som riksdagen eller regeringen överlämnar till kyrkomötet skall avgöras av kyrkomötet vid dess närmaste sammanträde, om ärendet har överlämnats senast två månader före sammanträdets början. I annat fall skall ärendet avgöras senast vid det därpå följande sammanträdet.

text: Lag (1985:360).

text: Varje ledamot av kyrkomötet har en röst. Omröstning skall ske öppet utom i ärenden som avser val.

text: Utom i fall då särskilt flertal krävs enligt

text: 36 § första stycket

text: gäller som kyrkomötets beslut den mening som mer än hälften av de röstande enar sig om. Vid lika röstetal för olika meningar sker avgörandet genom lottning.

text: Ett förslag till kyrklig kungörelse som gäller svenska kyrkans lära eller avser bibelöversättning, psalmbok, evangeliebok, kyrkohandbok eller katekes skall, om det inte förkastas av kyrkomötet, på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila till dess nästa nyvalda kyrkomöte sammanträder. Utan hinder härav kan kyrkomötet antaga förslaget om minst fem sjättedelar av de röstande enar sig om beslutet. Detsamma gäller förslag till kyrklig kungörelse om ändring eller upphävande av kungörelse som nu har sagts.

text: Det särskilda beredningsutskottet prövar för kyrkomötets vidkommande om

text: första stycket

text: är tillämpligt i fråga om visst förslag.

text: Avgörandet av ett ärende skall, om det behövs, delas upp på skilda beslut. Föreligger ett yrkande som avses i

text: 36 § första stycket

text: att ett förslag skall vila och dessutom ett yrkande att förslaget skall förkastas, skall kyrkomötet pröva sistnämnda yrkande innan förslaget ställs under omröstning om omedelbart antagande.

text: Val inom kyrkomötet

text: Kyrkomötet skall för varje valperiod inom sig utse en valberedning. Valberedningen bereder val av svenska kyrkans centralstyrelse, kyrkomötets besvärsnämnd och kyrkomötets utskott.

text: Lag (1985:892).

text: Val inom kyrkomötet skall, om omröstning begärs, ske med slutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika till storlek, material och färg. De skall vara enkla och omärkta samt, om valet ej sker proportionellt, upptaga namn på så många personer som valet avser. Vid lika röstetal sker avgörandet genom lottning.

text: Val av svenska kyrkans centralstyrelse, kyrkomötets besvärsnämnd, utskott och valberedning skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Vid sådant proportionellt val skall bestämmelserna i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. tillämpas.

text: Om ersättare ej väljs proportionellt, skall vid valen även bestämmas den ordning, i vilken de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Lag (1985:892).

text: Val med slutna sedlar får överklagas hos riksdagens valprövningsnämnd inom fem dagar efter det att resultatet av valet har meddelats. Valet skall gälla utan hinder av att det har överklagats. Bestämmelserna om inhibition i

text: 29 § förvaltningslagen (1986:223)

text: gäller inte vid överklagandet.

text: I fråga om handläggningen och prövningen av ett överklagande skall tillämpas bestämmelserna i

text: riksdagsordningen

text: om överklagande av val med slutna sedlar inom riksdagen. Vad som därvid sägs om kammarkansliet, kammaren och talmannen skall i stället gälla svenska kyrkans centralstyrelse, kyrkomötet och kyrkomötets ordförande. Lag (

text: Val av svenska kyrkans centralstyrelse skall förrättas snarast efter valperiodens början och gälla till dess kyrkomötet förrättar nytt val under nästa valperiod.

text: Svenska kyrkans centralstyrelse

text: Svenska kyrkans centralstyrelse sammanträder på kallelse av ordföranden. Ordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden, är skyldig att sammankalla styrelsen om minst en tredjedel av dess ledamöter begär det.

text: Svenska kyrkans centralstyrelse får handlägga ärenden endast om ordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden samt minst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande. Om kyrkomötet har föreskrivit en annan ordning i fråga om handläggningen av vissa slag av ärenden, gäller dock den föreskriften.

text: Föreskrifter om omröstning finns i

text: 18 § förvaltningslagen (1986:223)

text: . Bestämmelserna i

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: skall dock tillämpas i sådana personalfrågor där detta skall ske för arbetstagare i allmänhet hos staten. Lag (

text: Tjänster vid svenska kyrkans centralstyrelse tillsätts av styrelsen.

text: Lag (1985:892).

text: Centralstyrelsens beslut får överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd. Detta gäller dock inte om annat är särskilt föreskrivet. Lag (

text: Kyrkomötets besvärsnämnd

text: Kyrkomötets besvärsnämnd är en myndighet under kyrkomötet.

text: Besvärsnämnden väljs av kyrkomötet för varje valperiod.

text: Lag (1985:892).

text: Besvärsnämnden består av en ordförande och en vice ordförande, som båda skall vara eller ha varit ordinarie domare, en biskop och tre andra ledamöter. För den biskop som är ledamot skall det finnas en biskop som ersättare. För de tre andra ledamöterna skall utses lika många ersättare.

text: Ordföranden, vice ordföranden, biskopen och dennes ersättare väljs särskilt.

text: Ledamöterna och ersättarna skall vara medlemmar av svenska kyrkan och får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: . Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag genast.

text: Lag (1990:299).

text: Besvärsnämnden är beslutför när ordföranden, biskopen och minst två andra ledamöter är närvarande. Om kyrkomötet har föreskrivit en annan ordning i fråga om handläggningen av vissa slag av ärenden, gäller dock den föreskriften.

text: Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas föreskrifterna i

text: 16 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i tvistemål. Bestämmelserna i

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i brottmål skall dock tillämpas i frågor om att skilja någon från det kyrkliga ämbetet eller om att för viss tid förklara någon obehörig att utöva ämbetet.

text: Lag (1990:299).

text: Besvärsnämndens beslut enligt denna lag får inte överklagas.

text: Lag (1985:892).


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1982:948 i lydelse enligt SFS 2010:1233

dcterms:title: Lag (1982:948) om beräkning i pengar av naturaavgifter som tidigare beräknats enligt markegång

rdfs:label: Finansdepartementet BA1

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Periodisk avgift som är bestämd i särskild vara eller tjänstbarhet och som har utgått i pengar enligt markegång, ska bestämmas med hänsyn till förändringar i prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

type: stycke

text: Till grund för beräkningen läggs den med tillämpning av 1982 års markegångstaxa bestämda avgiften. Avgift som skulle ha bestämts på grundval av markegångstaxa för ett visst senare år utgörs av nyssnämnda avgift multiplicerad med det tal som anger förhållandet mellan prisbasbeloppet för närmast följande år och basbeloppet enligt den upphävda lagen (

text: ) om allmän försäkring för år 1983.

text: Den sålunda beräknade avgiften avrundas nedåt till helt krontal.

text: Lag (2010:1233).


dcterms:title: Tillkännagivande (1982:953) av länens indelning i kommuner

rdfs:label: Civildepartementet KO

text: Efter beslutade ändringar i kommunindelningen är länen från och med den 1 januari 1983 indelade i 284 kommuner enligt följande.

text: Botkyrka kommun 2. Danderyds kommun 3. Ekerö kommun 4. Haninge kommun 5. Huddinge kommun 6. Järfälla kommun 7. Lidingö kommun 8. Nacka kommun 9. Norrtälje kommun 10. Nynäshamns kommun 11. Salems kommun 12. Sigtuna kommun 13. Sollentuna kommun 14. Solna kommun 15. Stockholms kommun 16. Sundbybergs kommun 17. Södertälje kommun 18. Tyresö kommun 19. Täby kommun 20. Upplands-Bro kommun 21. Upplands-Väsby kommun 22. Vallentuna kommun 23. Vaxholms kommun 24. Värmdö kommun 25. Österåkers kommun

type: punkt

text: Stockholms län

text: Enköpings kommun 2. Håbo kommun 3. Tierps kommun 4. Uppsala kommun 5. Älvkarleby kommun 6. Östhammars kommun

text: Uppsala län

text: Eskilstuna kommun 2. Flens kommun 3. Katrineholms kommun 4. Nyköpings kommun 5. Oxelösunds kommun 6. Strängnäs kommun 7. Vingåkers kommun

text: Södermanlands län

text: Boxholms kommun 2. Finspångs kommun 3. Kinda kommun 4. Linköpings kommun 5. Mjölby kommun 6. Motala kommun 7. Norrköpings kommun 8. Söderköpings kommun 9. Vadstena kommun 10. Valdemarsviks kommun 11. Ydre kommun 12. Åtvidabergs kommun 13. Ödeshögs kommun

text: Östergötlands län

text: Aneby kommun 2. Eksjö kommun 3. Gislaveds kommun 4. Gnosjö kommun 5. Jönköpings kommun 6. Nässjö kommun 7. Sävsjö kommun 8. Tranås kommun 9. Vaggeryds kommun 10. Vetlanda kommun 11. Värnamo kommun

text: Jönköpings län

text: Alvesta kommun 2. Lessebo kommun 3. Ljungby kommun 4. Markaryds kommun 5. Tingsryds kommun 6. Uppvidinge kommun 7. Växjö kommun 8. Älmhults kommun

text: Kronobergs län

text: Borgholms kommun 2. Emmaboda kommun 3. Hultsfreds kommun 4. Högsby kommun 5. Kalmar kommun 6. Mönsterås kommun 7. Mörbylånga kommun 8. Nybro kommun 9. Oskarshamns kommun 10. Torsås kommun 11. Vimmerby kommun 12. Västerviks kommun

text: Kalmar län

text: Gotlands kommun

text: Gotlands län

text: Karlshamns kommun 2. Karlskrona kommun 3. Olofströms kommun 4. Ronneby kommun 5. Sölvesborgs kommun

text: Blekinge län

text: Bromölla kommun 2. Båstads kommun 3. Hässleholms kommun 4. Klippans kommun 5. Kristianstads kommun 6. Osby kommun 7. Perstorps kommun 8. Simrishamns kommun 9. Tomelilla kommun 10. Åstorps kommun 11. Ängelholms kommun 12. Örkelljunga kommun 13. Östra Göinge kommun

text: Kristianstads län

text: Bjuvs kommun 2. Burlövs kommun 3. Eslövs kommun 4. Helsingborgs kommun 5. Höganäs kommun 6. Hörby kommun 7. Höörs kommun 8. Kävlinge kommun 9. Landskrona kommun 10. Lomma kommun 11. Lunds kommun 12. Malmö kommun 13. Sjöbo kommun 14. Skurups kommun 15. Staffanstorps kommun 16. Svalövs kommun 17. Svedala kommun 18. Trelleborgs kommun 19. Vellinge kommun 20. Ystads kommun

text: Malmöhus län

text: Falkenbergs kommun 2. Halmstads kommun 3. Hylte kommun 4. Kungsbacka kommun 5. Laholms kommun 6. Varbergs kommun

text: Hallands län

text: Göteborgs kommun 2. Härryda kommun 3. Kungälvs kommun 4. Lysekils kommun 5. Munkedals kommun 6. Mölndals kommun 7. Orusts kommun 8. Partille kommun 9. Sotenäs kommun 10. Stenungsunds kommun 11. Strömstads kommun 12. Tanums kommun 13. Tjörns kommun 14. Uddevalla kommun 15. Öckerö kommun

text: Göteborgs och Bohus län

text: Ale kommun 2. Alingsås kommun 3. Bengtsfors kommun 4. Borås kommun 5. Dals-Eds kommun 6. Färgelanda kommun 7. Herrljunga kommun 8. Lerums kommun 9. Lilla Edets kommun 10. Marks kommun 11. Melleruds kommun 12. Svenljunga kommun 13. Tranemo kommun 14. Trollhättans kommun 15. Ulricehamns kommun 16. Vårgårda kommun 17. Vänersborgs kommun 18. Åmåls kommun

text: Älvsborgs län

text: Essunga kommun 2. Falköpings kommun 3. Grästorps kommun 4. Gullspångs kommun 5. Götene kommun 6. Habo kommun 7. Hjo kommun 8. Karlsborgs kommun 9. Lidköpings kommun 10. Mariestads kommun 11. Mullsjö kommun 12. Skara kommun 13. Skövde kommun 14. Tibro kommun 15. Tidaholms kommun 16. Töreboda kommun 17. Vara kommun

text: Skaraborgs län

text: Arvika kommun 2. Eda kommun 3. Filipstads kommun 4. Forshaga kommun 5. Grums kommun 6. Hagfors kommun 7. Hammarö kommun 8. Karlstads kommun 9. Kils kommun 10. Kristinehamns kommun 11. Munkfors kommun 12. Storfors kommun 13. Sunne kommun 14. Säffle kommun 15. Torsby kommun 16. Årjängs kommun

text: Värmlands län

text: Askersunds kommun 2. Degerfors kommun 3. Hallsbergs kommun 4. Hällefors kommun 5. Karlskoga kommun 6. Kumla kommun 7. Laxå kommun 8. Lindesbergs kommun 9. Ljusnarsbergs kommun 10. Nora kommun 11. Örebro kommun

text: Örebro län

text: Arboga kommun 2. Fagersta kommun 3. Hallstahammars kommun 4. Heby kommun 5. Kungsörs kommun 6. Köpings kommun 7. Norbergs kommun 8. Sala kommun 9. Skinnskattebergs kommun 10. Surahammars kommun 11. Västerås kommun

text: Västmanlands län

text: Avesta kommun 2. Borlänge kommun 3. Falu kommun 4. Gagnefs kommun 5. Hedemora kommun 6. Leksands kommun 7. Ludvika kommun 8. Malungs kommun 9. Mora kommun 10. Orsa kommun 11. Rättviks kommun 12. Smedjebackens kommun 13. Säters kommun 14. Vansbro kommun 15. Älvdalens kommun

text: Kopparbergs län

text: Bollnäs kommun 2. Gävle kommun 3. Hofors kommun 4. Hudiksvalls kommun 5. Ljusdals kommun 6. Nordanstigs kommun 7. Ockelbo kommun 8. Ovanåkers kommun 9. Sandvikens kommun 10. Söderhamns kommun

text: Gävleborgs län

text: Härnösands kommun 2. Kramfors kommun 3. Sollefteå kommun 4. Sundsvalls kommun 5. Timrå kommun 6. Ånge kommun 7. Örnsköldsviks kommun

text: Västernorrlands län

text: Bergs kommun 2. Bräcke kommun 3. Härjedalens kommun 4. Krokoms kommun 5. Ragunda kommun 6. Strömsunds kommun 7. Åre kommun 8. Östersunds kommun

text: Jämtlands län

text: Bjurholms kommun 2. Dorotea kommun 3. Lycksele kommun 4. Malå kommun 5. Nordmalings kommun 6. Norsjö kommun 7. Robertsfors kommun 8. Skellefteå kommun 9. Sorsele kommun 10. Storumans kommun 11. Umeå kommun 12. Vilhelmina kommun 13. Vindelns kommun 14. Vännäs kommun 15. Åsele kommun

text: Västerbottens län

text: Arjeplogs kommun 2. Arvidsjaurs kommun 3. Bodens kommun 4. Gällivare kommun 5. Haparanda kommun 6. Jokkmokks kommun 7. Kalix kommun 8. Kiruna kommun 9. Luleå kommun 10. Pajala kommun 11. Piteå kommun 12. Älvsbyns kommun 13. Överkalix kommun 14. Övertorneå kommun

text: Norrbottens län


rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1982:963 i lydelse enligt SFS 2021:1025

dcterms:title: Lag (1982:963) om rymdverksamhet

rdfs:label: Justitiedepartementet L3

beteckning: 1 §

text: Denna lag gäller verksamhet i yttre rymden (

kind: term

text: rymdverksamhet

text: Förutom sådan verksamhet som helt äger rum i yttre rymden räknas till rymdverksamhet också utsändning av rymdföremål samt alla åtgärder för att manövrera eller på annat sätt påverka utsända rymdföremål.

text: Att enbart ta emot signaler eller information i annan form från föremål i yttre rymden räknas inte som rymdverksamhet enligt denna lag. Inte heller uppsändning av sondraketer räknas som rymdverksamhet.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Utan tillstånd får rymdverksamhet inte bedrivas från svenskt territorium av någon annan än svenska staten. Svensk fysisk eller juridisk person får inte heller bedriva rymdverksamhet någon annanstans utan tillstånd.

beteckning: 3 §

text: Tillstånd till rymdverksamhet meddelas av regeringen.

text: Ett tillstånd får begränsas på det sätt som med hänsyn till omständigheterna är lämpligt. Det får också förenas med de villkor som är påkallade med hänsyn till kontrollen av verksamheten eller av andra skäl. Kontroll över tillståndshavarnas rymdverksamhet utövas av den myndighet som regeringen bestämmer.

beteckning: 4 §

text: Ett tillstånd får återkallas, om villkoren för tillståndet åsidosätts eller om det annars finns synnerliga skäl till det.

text: Regeringen beslutar om återkallelse av tillstånd att bedriva rymdverksamhet. I avvaktan på att frågan om återkallelse avgörs slutligt får tillståndet återkallas interimistiskt.

beteckning: 5 §

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bedriver rymdverksamhet utan att ha erforderligt tillstånd döms till böter eller fängelse i högst ett år. Detsamma gäller den som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter villkor som har uppställts som förutsättning för tillstånd.

text: Den som utom riket har begått brott som avses i

text: första stycket

text: döms, om han finns här, efter denna lag och

text: brottsbalken

text: samt vid svensk domstol, även om

text: 2 kap. 3 §

text: nämnda balk inte är tillämplig och trots

text: 2 kap.

text: 9 § första

text: och

text: andra styckena

text: nämnda balk.

text: Åtal för brott som avses i

text: första stycket

text: får väckas endast efter regeringens medgivande.

text: Lag (2021:1025).

beteckning: 6 §

text: Har svenska staten på grund av åtaganden i internationella överenskommelser fått ersätta skador som har uppstått till följd av sådan rymdverksamhet som har bedrivits av någon annan än svenska staten, skall den som har bedrivit rymdverksamheten ersätta staten vad den har utgett på grund av nämnda åtaganden, såvida det inte finns särskilda skäl som talar mot det.


rpubl:andrar: ändr. 7 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 14, 16 §§

dcterms:title: Förordning (1982:976) om disciplinära åtgärder mot studerande i statlig och kommunal högskoleutbildning

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars skall bedömas,

text: stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid läroanstalten.

text: Disciplinära åtgärder enligt denna förordning får vidtas mot studerande vid läroanstalter med statlig eller kommunal högskoleutbildning som

text: Disciplinära åtgärder får inte vidtas senare än två år efter det att förseelsen har begåtts.

text: Disciplinära åtgärder

text: De disciplinära åtgärderna är varning och avstängning.

text: Ett beslut om avstängning innebär att den studerande inte får delta i undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid läroanstalten. Beslutet skall avse en eller flera perioder, dock sammanlagt högst sex månader. Avstängningen bör förläggas till terminstid.

text: Ärendenas handläggning m. m.

text: Ärenden om disciplinära åtgärder skall, om inte annat följer av

text: 10 §

text: , handläggas av en disciplinnämnd. En sådan nämnd skall finnas vid varje högskoleenhet. För den kommunala högskoleutbildningen får det i en kommun eller landstingskommun inrättas en sådan nämnd.

text: Disciplinnämnden skall bestå av en ordförande, en lagfaren ledamot och en företrädare för lärarna vid läroanstalten. Två företrädare för de studerande vid läroanstalten har rätt att ingå i nämnden.

text: Vid en högskoleenhet är rektor ordförande i disciplinnämnden.

text: Ordföranden i en disciplinnämnd för kommunal högskoleutbildning skall utses av styrelsen för utbildningen för tre år. För ordföranden skall för samma tid utses en ställföreträdare.

text: Den lagfarne ledamoten och den ledamot som företräder lärarna i disciplinnämnden skall utses av styrelsen för utbildningen för tre år.

beteckning: 7 §

text: Företrädare för de studerande i disciplinnämnden skall utses för ett år.

text: I fråga om utseende av företrädare för de studerande vid en högskoleenhet gäller föreskrifterna i

text: 16 § förordningen (1983:18)

text: om studerandekårer, nationer och studentföreningar för fakultet.

text: Vid läroanstalter med kommunal högskoleutbildning skall företrädare för de studerande ingå i nämnden, om de studerande eller en sammanslutning av studerande begär det. Företrädarna utses av de studerande eller av den eller de sammanslutningar av studerande som berörs.

text: Föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: tredje stycket

text: meddelas av styrelsen för utbildningen.

text: Förordning (1984:99).

beteckning: 8 §

text: Vid förfall för ordföranden inträder prorektor eller annan särskilt utsedd ställföreträdare som ordförande i disciplinnämnden.

text: För var och en av de övriga ledamöterna skall finnas en personlig ersättare. Ersättaren för den lagfarne ledamoten skall vara lagfaren. Ersättarna utses i samma ordning och för samma tid som ledamöterna.

beteckning: 9 §

text: Disciplinnämnden är beslutför när minst tre ledamöter är närvarande, bland dem ordföranden och den lagfarne ledamoten eller dennes ersättare.

text: Om det vid ett ärendes avgörande finns skiljaktiga meningar, skall föreskrifterna i

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas.

text: Grundad misstanke om sådan förseelse som anges i

text: 1 §

text: skall skyndsamt anmälas, vid en högskoleenhet till rektorsämbetet och vid en annan läroanstalt till rektor.

text: lämnas utan vidare åtgärd,

text: föranleda varning av rektorsämbetet eller rektor, eller

text: hänskjutas till disciplinnämnden för prövning.

text: Rektorsämbetet eller rektor skall låta utreda ärendet och bereda den studerande tillfälle att yttra sig över anmälningen. Ämbetet eller rektor skall därefter, i förekommande fall efter samråd med den lagfarne ledamoten, avgöra om omständigheterna är sådana att ärendet skall

text: Ett beslut av rektorsämbetet eller rektor om varning får av den studerande underställas disciplinnämnden för prövning. Den studerande skall underrättas om denna rättighet.

text: Interimistisk avstängning

text: Om ett ärende hänskjuts till disciplinnämnden, får rektorsämbetet eller rektor efter samråd med den lagfarne ledamoten med omedelbar verkan interimistiskt avstänga den studerande från verksamheten vid läroanstalten.

text: Ett beslut om interimistisk avstängning gäller till dess ärendet har prövats av disciplinnämnden, dock längst under en månad.

text: Övriga bestämmelser

text: Disciplinnämnden skall se till att ett ärende som hänskjuts dit utreds noggrant. Nämnden skall bereda den studerande som berörs av ärendet tillfälle att inför nämnden uttala sig i saken.

text: Beslut om avstängning får överklagas hos kammarrätten. Skrivelse med överklagande skall ges in till kammarrätten.

text: Beslut om varning och interimistisk avstängning får inte överklagas.

text: Förordning (1992:724).

text: Ett beslut om avstängning skall genast tillämpas om annat inte föreskrivs i beslutet.

text: När ett beslut om avstängning har fattats, skall underrättelse om detta gen ast tillställas Centrala studiestödsnämnden och de organ inom läroanstalten som berörs.

text: Förordning (1992:724).


dcterms:identifier: SFS 1982:984 i lydelse enligt SFS 1991:1885

dcterms:title: Förordning (1982:984) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Republiken Korea

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Republiken Korea skall träda i kraft den dag denna förordning träder i kraft och tillämpas beträffande kupongskatt på utdelning som blivit tillgänglig för lyftning den 1 januari 1981 eller senare och beträffande annan skatt i fråga om beskattningsår som börjar den 1 januari 1981 eller senare. Avtalet trädde i kraft den 9 september 1982.

text: Förordning (1991:1885).


dcterms:title: Förordning (1982:985) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Ungern

rdfs:label: Finansdepartementet S4

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Ungern träder i kraft den 1 januari 1983 och tillämpas beträffande inkomst som förvärvas nämnda dag eller senare och beträffande förmögenhet som taxeras år 1984 eller senare. Avtalet trädde i kraft den 15 augusti 1982.

text: Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

text: Bilaga 1

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

text: till art. 1 och 4

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Ungern.

text: Huruvida fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i denna stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s.k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt ungerska beskattningsregler anses bosatt i Ungern. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: Person, som avses i

text: 69 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: 17 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och

text: 17 § lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt och som tillhör svensk beskickning eller lönat svenskt konsulat i Ungern, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Sverige.

text: Person, som avses i

text: 70 § 1 mom. kommunalskattelagen

text: 18 § 1

text: mom. lagen om statlig inkomstskatt och

text: 18 §

text: lagen om statlig förmögenhetsskatt och som tillhör ungersk beskickning eller lönat ungerskt konsulat i Sverige, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Ungern.

text: till art. 2

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2 och i punkt 1 av det till avtalet fogade protokollet. Angående annan beskattning se dock art. 24 punkt 5.

text: till art. 6

text: Enligt svensk lagstiftning beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse /jfr. bl.a.

text: 27 §

text: kommunalskatte lagen (

text: )/. Inkomst som omfattas av art. 6 beskattas emellertid alltid i den stat där fastigheten är belägen. Denna regel gäller även beträffande roaylty från fastighet eller för nyttjandet av eller rätten att nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång.

text: Annan royalty beskattas enligt art. 12.

text: till art. 7

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe" anges i art. 5 och i punkt 2 av protokollet.

text: Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Ungern, får den till driftstälet hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men ungersk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: Inkomst av rörelse, som fysisk eller juridisk person med hemvist i Ungern bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkterna 2-5. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så, att inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkterna 2 och 3 angivna principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

text: Om inkomst av sjöfart, luftfart och landsvägstransport i inter nationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 8

text: Inkomst av sjöfart, luftfart och landsvägstransport i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning.

text: till art. 9

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan koncernföretag. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske enligt

text: 43 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Ungern, skall länsstyrelsen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för vad som förekommit.

text: Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

text: När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Ungern och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Ungern, iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

text: till art. 10 (jfr punkt 3 av protokollet)

text: Om utdelningen uppbärs av aktiebolag eller ekonomisk förening, är utdelningen undantagen från beskattning i Sverige i den mån art. 10 punkt 4 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 10 punkt 4 finns i

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Ungern och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den utdelningsberättigade har i Ungern, tillämpas art. 7 resp. art 14. Utdelningen skall, om inte annat gäller på grund av art. 10 punkt 4, i detta fall beskattas i Sverige men ungersk skatt på utdelningen avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till fysisk eller juridisk person med hemvist i Ungern och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den utdelningsberättigade har i Sverige, tas kupongskatt ut med 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 5 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk förening beskattas i sådant fall enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a eller c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 5 % av utdelningens bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning görs i skattelängden.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningens bruttobelopp utan avdrag för ungersk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på utdelningen. Svensk skatt på utdelningen nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a) genom avräkning av ungersk skatt som uttagits enligt art. 10 punkt 2. Den ungerska skatten får därvid inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 5 % av utdelningens bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

text: Om den som har rätt till utdelningen har fast driftställe eller stadigvarande anordning i Sverige och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen, tillämpas art. 7 resp. art. 14. I sådant fall gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Vad som förstås med uttrycket "ränta" anges i art. 11 punkt 2.

text: Ränta, som betalas från Ungern till fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här. Är räntan hänförlig till skuld, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till räntan har i Ungern, får räntan beskattas även i Ungern. Ungersk skatt på räntan avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: Ränta, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk person med hemvist i Ungern, kan enligt gällande skatteförfattningar inte beskattas i Sverige. Detta gäller dock endast beträffande ränta som utgör inkomst av förvärvskällan kapital. Är räntan att hänföra till inkomst av rörelse /jfr punkt 2 av anvisningarna till

text: 28 §

text: kommunal

text: skattelagen (1928:370)

text: /, beskattas räntan i Sverige, under förutsättning att räntan är hänförlig till skuld, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i Sverige (art. 11 punkt 3).

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt 2 gäller följande.

text: till art. 11 till art. 12

text: Royalty, som utbetalas från Ungern till fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Ungern, får royaltyn beskattas även i Ungern. Ungersk skatt på royaltyn avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för nyttjandet av mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt art. 6.

text: Royalty, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk peron med hemvist i Ungern, beskattas i Sverige endast under förutsättning att den rättighet eller egendom för vilken royaltyn betalas äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Sverige (art. 12 punkt 3). Är detta fallet, beskattas royaltyn enligt

text: 28 § 1 mom.

text: kommunalskatte lagen (

text: ) jämfört med

text: och

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. till art. 13

text: Vinst, som fysisk eller juridisk person med hemvist i Ungern förvärvar genom avyttring av fast egendom i Sverige eller av aktier eller liknande rättigheter i ett bolag, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av sådan fast egendom, beskattas här (art. 13 punkt 1).

text: Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom som ingår i fast driftställe som person med hemvist i Ungern har här (art. 13 punkt 2). Motsvarande gäller i fråga om lös egendom hänförligt till stadigvarande anordning för att utöva självständig yrkesverksamhet vilken inkomsttagaren har i Sverige.

text: Realisationsvinst, som förvärvas av fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här. Enligt art. 13 punkt 1 får ungersk skatt tas ut på realisationsvinsten, om den avyttrade egendomen utgörs av fast egendom i Ungern eller av aktier eller liknande rättigheter i ett bolag, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av sådan fast egendom. Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 2 i fråga om lös egendom som ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Ungern, eller lös egendom som ingår i stadigvarande anordning för att utöva självständig yrkesverksamhet vilken inkomsttagaren har i Ungern.

text: Svensk skatt på realisationsvinsten nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a) genom avräkning av den ungerska skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: i art. 14 punkt 2 ges exempel på vad som avses med uttrycket "fritt yrke".

text: Inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet beskattas i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1, får inkomsten beskattas i den stat där anordningen finns.

text: till art. 14

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av idrottsmän, skådespelare, musiker m.fl. se anvisningarna till art. 17.

text: Om person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet vid stadigvarande anordning i Ungern, får inkomsten beskattas i Sverige men ungersk skatt på samma inkomst avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avvräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23. till art. 15

text: Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs i art. 15 punkterna 2 och 3 samt i art. 16 och 20.

text: till art. 16

text: När svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till person med hemvist i Ungern, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av person med hemvist i Sverige från bolag med hemvist i Ungern, får inkomsten beskattas i Sverige men ungersk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: till art. 17

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisions artister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet, beskattas i regel i den stat där verksam heten utövas (art. 17 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 17 punkt 2 beskattas inkomsten i den stat där idrottsmannen eller artisten utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till annan person än artisten eller idrottsmannen själv, under förutsättning att denna person direkt eller indirekt kontrolleras av artisten eller idrottsmannen. Bestämmelserna i art. 17 punkt 1 tillämpas inte i fall som avses i art. 17 punkt 3. För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 17 punkterna 1 och 2 bestämmelserna i

text: 54 § första stycket c kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § första stycket b lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: till art. 18

text: Pension, som inte utgår på grund av offentlig tjänst, annan liknande ersättning på grund av tidigare anställning och livränta som utbetalas från Sverige samt utbetalning enligt svensk socialförsäkringslag stiftning till person med hemvist i Ungern får enligt art. 18 beskattas här.

text: Person med hemvist i Sverige, som uppbär pension, som inte utgår på grund av offentlig tjänst, eller annan liknande ersättning på grund av tidigare anställning eller livränta som utbetalas från Ungern eller utbetalning enligt ungersk socialförsäkringslagstiftning, beskattas i Sverige för sådan utbetalning men ungersk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten på inkomsten enligt art. 23 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: till art. 19

text: Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av en av staterna eller dess lokala myndigheter för arbete utfört i allmän tjänst, beskattas enligt huvudregeln i art. 19 punkt 1 a) endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 19 punkt 1 b) endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete.

text: Pension, som utbetalas av, eller från fonder inrättade av en av staterna eller dess lokala myndigheter på grund av allmän tjänst, beskattas enligt art. 19 punkt 2 a) i regel endast i denna stat. Om mottagaren av pensionen är medborgare i den andra staten och har hemvist där, beskattas emellertid pensionen enligt art. 19 punkt 2 b) endast i denna stat.

text: Ersättning (inkl. pension), som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som den utbetalande staten eller dess lokala myndigheter bedrivit, beskattas som inkomst på grund av enskild tjänst enligt art. 15, 16 och 18.

text: Inkomst från Sverige beskattas här i den mån svenska skatteför fattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhets tillgång som är belägen i Sverige. Om inkomsten eller förmögenheten kan beskattas även i Ungern, medges lättnad vid den ungerska beskattningen enligt art. 23 punkt 1 a) och b).

text: Inkomst från Ungern, som uppbärs av person med hemvist i Sverige, tas med vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i vissa fall från bolag i Ungern. Ifråga om utdelning se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Likaså tas förmögenhetstill gång med, som är belägen i Ungern, vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten sätts ned genom avräkning enligt art. 23 punkt 2 a), om inte fall föreligger som anges i anvisningspunkten 3.

text: till art. 23

text: Svensk inkomstskatt beräknas på inkomstens bruttobelopp utan avdrag för ungersk skatt som omfattas av avtalet. Avdrag medges i vanlig ordning för kostnader som hänför sig till inkomsten. Från den sålunda beräknade svenska skatten avräknas enligt art. 23 punkt 2 a) ett belopp motsvarande den ungerska skatt som belöper på inkomsten. Beträffande storleken av ungersk skatt på utdelning hänvisas till anvisningspunkten 2 till art 10. Har ungersk skatt enligt avtalet tagits ut på inkomst av rörelse som har bedrivits i Ungern, iakttas att inkomsten beräknats enligt art. 7.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till beskattning förete bevis eller annan utredning om den ungerska skatt som har påförts inkomsten resp. förmögenheten.

text: Avräkning av ungersk inkomstskatt får ske med belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Ungern belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som inkomsten - efter avdrag för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på inkomst från Ungern till så stor andel som inkomsten - efter avdrag för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor som skall taxeras i samma kommun som inkomsten från Ungern.

text: Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten. Förslår ej denna, avräknas återstoden från kommunal inkomstskatt som belöper på inkomsten.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor av den ungerska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske med detta skattebelpp, dock högst med beloppet av de svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om avräkning görs i skattelängden.

text: Om person med hemvist i Sverige uppbär inkomst som enligt art. 8 punkt 1, art. 13 punkt 3 eller art. 19 punkt 1 a) eller punkt 2 a) skall beskattas endast i Ungern, medtas inkomsten vid taxering i Sverige. Statlig och kommunal inkomstskatt uträknas i vanlig ordning. De sålunda uträknade inkomstskatterna sätts ned med ett belopp motsvarande den del av inkomstskatterna som vid en proportionell beräkning belöper på den inkomst som enligt avtalet skall beskattas endast i Ungern. Motsvarande gäller i fråga om förmögenhet som enligt art. 22 punkt 3 skall beskattas endast i Ungern.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fastighet i Ungern med ett belopp av 10 000 kronor. På inkomsten antas belöpa ungersk skatt med ett belopp av 1 500 kronor. Avdragsgilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av andra förvärvskällor med ett belopp av 90 000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 10 000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 500+90 000-10 000=)89 500 kronor. I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Ungern skall ske med 1 500 kronor, dock högst med summan av den kommunala inkomstskatt, som belöper på 9 500 kronor, och 9 500 av hela den 99 500 statliga inkomstskatten. Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten".

text: Exempel: En ungersk medborgare med hemvist i Sverige uppbär pension från ungerska staten med ett belopp som efter avdrag för kostnader motsvarar 10 050 kronor. Den skattskyldige antas uppbära i Sverige skattepliktiga nettointäkter och inkomster av andra förvärvskällor med 50 000 kronor samt åtnjuta allmänna avdrag och grundavdrag med 4 500 kronor resp. 7 500 kronor. Den beskattningsbara inkomsten blir statligt (10 050+50 000-4 500=)55 500 kronor och kommunalt (10 050+50 000-4 500-7 500=) 48 000 kronor, sedan avrundning skett. Hade pensionen inte medräknats skulle den beskattningsbara inkomsten ha blivit statligt (50 000-4 500=)45 500 kronor och kommunalt (50 000-4 500-7 500=)38 000 kronor. Den statliga och kommunala inkomstskatten, beräknad på 55 500 resp. 48 000 kronor, nedsätts med 55 500-45 500 resp. 48 000-38 000. 55 500 48 000

text: I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna grunden för uträkningen av inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om nedsättning görs i skattelängden.

text: till art. 24

text: Av art. 24 punkt 2 följer att bolag i Ungern inte får påföras förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelserna innebär ett undantag från regeln i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.

type: bilaga

text: Bilaga 2

text: Anvisningar om kupongskatt, m.m.

text: Utgår enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Ungern kuponskatt efter lägre skattesats än enligt

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: , innehålls vid utbetalning av utdelning på aktie i svenskt aktiebolag sådan skatt enligt förstnämnda lag.

text: Kupongskatt för person med hemvist i Ungern

text: Vid tillämpning av

text: första stycket

text: gäller föreskrifterna i punkt 2.

text: Beträffande utdelning i avstämningsbolag och i aktiefond som förvaltas av registrerande fondbolag tillämpas kupongskattekungörelsen (1971:49).

text: Utbetalas utdelning som avses i

text: första stycket

text: till någon som innehar aktien under sådana förhålladen att annan därigenom obehörigen bereds förmån vid taxering till inkomstskatt eller vinner nedsättning av kupongskatt eller är det i annat fall inte uppenbart att rätt till nedsättning av kupongskatt föreligger, innehålls sådan skatt med belopp enligt

text: 5 § kupongskattelagen

text: Har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige skall erlägga enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Ungern, restitueras det för högt uttagna beloppet.

text: Ansökan om restitution prövas av riksskatteverket.

text: Ansökan om restitution görs skriftligen av den utdelnings berättigade. Ansökningshandlingen skall ha kommit in till riksskatte verket före utgången av femte kalenderåret efter utdelningstillfället. Vid ansökningshandlingen fogas intyg eller annan utredning om den erlagda kupongskatten och utredning om de omständigheter sökanden åberopar för nedsättning av kupongskatten.

text: Riksskatteverkets beslut i ärende om resitution överklagas i den ordning som anges i

text: 29 § kupongskattelagen (1970:624)

text: I fråga om utdelning i aktiebolag eller aktiefond som avses i

text: 13 § kupongskattelagen (1970:624)

text: skall utbetalaren se till, att uppgifter enligt

text: 14 § samma lag

text: lämnas jämte intyg av ungersk myndighet eller bank i Ungern att den utdelningsberättigade har hemvist i Ungern.

text: Ansökan om nedsättning av statlig inkomstskatt på utdelning på andel i svensk ekonomisk förening enligt artikel 10 punkt 2 i avtalet görs skriftligen av den utdelningsberättigade. Ansökan görs hos den taxeringsnämnd som har att fastställa den utdelningsberättigades taxering till statlig inkomstskatt för det år då utdelningen tas till beskattning eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande taxeringen detta år avslutats, hos den domstol som har att uppta besvär över nämnda taxering. Ansökan görs dock senast före utgången av tredje kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

text: Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till person med hemvist i Ungern.

text: Beslut som avses i punkt 7 överklagas i den ordning som anges i

text: taxeringslagen (1956:623)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade ge in intyg om hemvist enligt punkt

text: 2 andra stycket


dcterms:title: Förordning (1982:986) om överenskommelse mellan Sverige och Uruguay angående ömsesidig skattebefrielse för luftfartsföretag

rdfs:comment: Endast den svenska texten är med i bilagan.

text: Regeringen föreskriver att den överenskommelse, som har tagits in som bilaga till denna förordning, skall gälla för Sveriges del.

text: Bilaga

text: Montevideo den 18 december 1981

text: Bäste Herre!

text: Jag har äran hänvisa till överläggningar som ägt rum mellan representanter för Uruguays och Sveriges regeringar i fråga om ömsesidig skattebefrielse av luftfart i internationell trafik.

text: Sveriges regering förklarar i enlighet med landets lagar och förordningar, under förutsättning av ömsesidighet, att uruguayskt företag som utövar luftfart skall vara fritaget i Sverige från alla skatter på inkomst och vinst som uppbärs för utövandet av luftfart i internationell trafik och från förmögenhetsskatt på lös egendom som hänför sig till sådan verksamhet.

text: Uruguays regering förklarar i enlighet med landets lagar och förordningar, under förutsättning av ömsesidighet, att svenskt företag som utövar luftfart skall vara fritaget i Uruguay från alla skatter på inkomst och vinst som uppbärs för utövandet av luftfart i internationell trafik och från förmögenhetsskatt på lös egendom som hänför sig till sådan verksamhet.

text: Efter dessa överläggningar har följande överenskommelse träffats:

text: Skattebefrielse enligt punkterna 1 och 2 tillämpas även i fråga om svenskt och uruguayskt civilt luftfartsföretag, som deltager i en "pool", ett gemensamt företag eller i en internationell driftsorganisation som utövar internationell trafik.

text: Uttrycket "utövandet av luftfart i internationell trafik" avser yrkesmässig befordran av personer eller gods som utförs av den som äger, chartrar eller förhyr luftfartyg.

text: Uttrycket "svenskt företag" avser företag som utövar luftfart och vars verkliga ledning är belägen i Sverige och som bedrivs antingen av svenska staten eller av fysisk person bosatt i Sverige och inte i Uruguay eller av bolag eller annan sammanslutning som bildats enligt svensk lag och som har sitt säte i Sverige och inte i Uruguya, däri inbegripet sådan sammanslutning i vilken svenska staten har andel.

text: Bestämmelserna i denna punkt skall tillämpas bl.a. på vinst som förvärvas av det gemensamma danska, norska och svenska luftfarts konsortiet Scandinavian Airlines System (SAS) men endast i den del vinsten som förvärvas av AB Aerotransport (ABA), den svenske delägaren i Scandinavian Airlines System (SAS), står i proportion till dess andel i konsortiet.

text: Befrielse enligt punkterna 1, 2 och 3 tillämpas på inkomst och förmögenhet i fråga om beskattningsperiod, beskattningsår eller räkenskapsår som börjar den 1 januari 1980 eller senare.

text: Envar av de båda regeringarna förbehåller sig rätten att återkalla denna förklaring med utgången av ett kalenderår genom skriftlig underrättelse till den andra regeringen senast sex månader i förväg. I händelse av sådan återkallelse tillämpas skattebefrielsen sista gången på inkomst och vinst som uppbärs under och på egendom som innehas vid utgången av detta kalenderår.

text: Uttrycket "uruguayskt företag" avser företag som utövar luftfart och vars verkliga ledning är belägen i Uruguay och som bedrivs antingen av uruguayska staten eller av fysisk person bosatt i Uruguay och inte i Sverige eller av bolag eller annan sammanslutning som bildats enligt uruguaysk lag och som har sitt säte i Uruguay och inte i Sverige, däri inbegripet sådan sammanslutning i vilken Uruguay har andel.

text: Om föregående överenskommelse kan godtas av Sveriges regering har jag äran föreslå att denna not och Edert bekräftande svar skall anses utgöra en överenskommelse mellan Sveriges och Uruguays regeringar, vilken skall träda i kraft den dag då vardera regeringen från den andra regeringen har mottagit skriftlig underrättelse om att den vidtagit vederbörliga konstitutionella åtgärder.

text: Jag har etc.

text: Estanislao Valdéz Otero Utrikesminister

text: Motevideo den 18 december 1981

text: Eders Excellens,

text: Jag har äran bekräfta mottagandet av Eders Excellens' not av dagens datum, som lyder:

text: "Bäste Herre!

text: Jag har äran----- Jag har etc."

text: Jag har äran att meddela Eder att min regering godtar ovanstående.

text: Jag har etc.


dcterms:title: Förordning (1982:987) om nedsättning av belgisk källskatt på utdelning, ränta och royalty

text: Ansökan om nedsättning av belgisk källskatt på utdelning eller ränta ("précompte mobilier") enligt artiklarna 10 eller 11 i dubbelbeskattningsavtalet den 2 juli 1965 mellan Sverige och Belgien eller belgisk källskatt på royalty ("précompte mobilier ou professionnel") enligt artikel 12 i avtalet görs på blanketter som fastställts av belgisk myndighet och som har beteckningen 276 Div. för utdelning, 276 Int. för ränta och 276 R. för royalty. Till varje blankett har fastställts särskilda anvisningar på franska, engelska och nederländska.

text: Blanketter jämte anvisningar tillhandahålls av länsstyrelserna och av "Bureau Central de Taxation de Bruxelles-Extranéité, Rue Royale 97, 1000 Bruxelles". Länsstyrelserna tillhandahåller anvisningarna endast på engelska.

text: Ansökan ges in i två exemplar till länsstyrelsen i det län där den skattskyldiges hemortskommun är belägen.

text: Länsstyrelsen skall efter erforderlig undersökning kostnadsfritt utfärda intyg enligt punkt IV på respektive blankett och återsända exemplar 1 av ansökningshandlingen till den skattskyldige.

text: Exemplar 1 av ansökningshandlingen och de handlingar, som enligt de till blanketten hörande särskilda anvisningarna skall bifogas ansökan, ges av den skattskyldige in till belgisk myndighet eller annan person som anges i anvisningarna.


dcterms:title: Tillkännagivande (1982:990) om en europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan

rdfs:label: Finansdepartementet K

text: En i Madrid den 21 maj 1980 dagtecknad europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan har i förhållande till Sverige trätt i kraft den 22 december 1981. Sverige har avgett en förklaring enligt artikel 2, punkt 2, av innebörd att Sverige avser att begränsa konventionens tillämpning till kommuner, landstingskommuner och kommunalförbund.

text: Konventionens lydelse i engelsk text och svensk översättning framgår av Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1981:23).


rpubl:andrar: forts. giltighet

dcterms:identifier: SFS 1982:993 i lydelse enligt SFS 1986:165

dcterms:title: Förordning (1982:993) med provisoriska bestämmelser om undervisning och betygssättning i orienteringsämnen på grundskolans högstadium m.m.

text: Enligt föreskrifter i denna förordning får undervisning i oriente ringsämnen på grundskolans högstadium övergångsvis anordnas på annat sätt än som följer av 1980 års läroplan för grundskolan (Lgr 80) och betyg i orienteringsämnen ges i annan ordning än som förskrivs i

text: 6 kap. 9 § andra stycket skolförordningen (1971:235)

text: Undervisningen i samhällsorienterande ämnen respektive naturorien terande ämnen får för en arbetsenhet eller klass bedrivas i varje särskilt orienteringsämne i stället för som sådan ämnesövergripande undervisning som följer av Lgr 80.

text: Anordnas undervisning i enskilda orienteringsämnen ges betyg i varje sådant ämne i stället för ett sammanfattande betyg för ämnesgruppen.

text: Rektor eller efter rektors bemyndigande arbetsenhetskonferensen beslutar om undervisning skall anordnas i de enskilda orienteringsämnena och betyg därmed ges i varje sådant ämne.

text: När undervisning anordnas i enskilda orienteringsämnen, skall den enligt Lgr 80 för ämnesgruppen tillgängliga timtiden -- i de fall timtid inte finns angiven för ett enskilt ämne -- fördelas på de i gruppen ingående ämnena efter i huvudsak samma proportioner som gällde enligt 1969 års läroplan för grundskolan.

text: Meddelas undervisning i de enskilda ämnena i en ämnesgrupp, skall berörda lärare vid varje läsårs början gemensamt planera undervisningen och därvid beakta att samtliga huvudmoment i kursplanen för ämnesgruppen genomgås.

text: Vid intagning i gymnasieskolan skall ett sammanfattande betyg i samhällsorienterande ämnen respektive naturorienterande ämnen vid bestämmande av betygsmedelvärdet räknas som om det har getts i vart och ett av ämnena i ämnesgruppen.

text: Har en elev varit befriad från undervisning i religionskunskap eller inte studerat huvudmoment med inriktning på teknik skall dessa ämnen inte medtas vid beräkning av sammanfattningsbetygets värde.

text: Förordning (1984:582).

text: Skolöverstyrelsen skall utfärda de närmare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om mål eller ärenden som har anhängiggjorts före ikraftträdandet.

text: 1) Denna förordning träder i kraft

ordinal: a

text: den 28 januari 2002 i fråga om Luleå tingsrätt och Gällivare tingsrätt,

ordinal: b

text: den 25 februari 2002 i fråga om Ångermanlands tingsrätt,

ordinal: c

text: den 15 april 2002 i fråga om Lunds tingsrätt.

text: 2) Lunds tingsrätt får till och med den 31 december 2003 även ha kansli i Eslöv.

rpubl:andrar: ändr.; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 7 februari 2005.

text: Värmlands tingsrätt får t.o.m. den 31 mars 2007 även ha kanslier i Arvika, Kristinehamn och Sunne.

text: Förordning (2006:1164).

rpubl:andrar: ändr.; ny övergångsbest. i 2004:113

text: Denna förordning träder i kraft den 26 september 2005.

text: Jönköpings tingsrätt får t.o.m. den 31 augusti 2006 även ha kansli i Värnamo.

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.- och övergångsbest. till 2004:755

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best. till 2006:335

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2007.

text: Har upphävts genom förordning (2007:1370).

rpubl:andrar: upph. p 2, 3, 4 övergångsbest. till 2007:77

text: Denna förordning träder i kraft den 12 januari 2009.

text: Skaraborgs tingsrätt får t.o.m. den 1 april 2011 även ha kansli i Lidköping och Mariestad.

text: Denna förordning träder i kraft den 27 april 2009.

text: Nyköpings tingsrätt får t.o.m. den 1 oktober 2010 även ha kansli i Katrineholm.

text: Förordning (2010:226).

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best. till 2008:677

rpubl:andrar: ändr. p 2 ikrafttr.- och övergångsbest. till 2008:675

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., ändr.

dcterms:identifier: SFS 1982:996 i lydelse enligt SFS 2022:1357

dcterms:title: Förordning (1982:996) om tingsrätternas domkretsar

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: I bilagan till denna förordning anges vilka tingsrätter med tillhörande domkretsar som ska finnas i Sverige. Tingsrätterna ska ha kanslier på de orter som anges i uppställningen. Tingsställen ska finnas på kansliorterna och får också finnas på de andra orter som anges i uppställningen.

text: Förordning (2022:1357).

text: Bilaga

type: rad

cells: Danderyd Järfälla Sigtuna Sollentuna Täby Upplands-Bro Upplands Väsby Vallentuna Vaxholm Österåker

cells: Ekerö Solna Stockholm, del av (distrikten Bromma, Västerled, Vällingby, Hässelby, Kista och Spånga) Sundbyberg

cells: Lidingö Stockholm, del av (distrikten Stockholms domkyrkodistrikt, Stockholms Sankt Johannes, Stockholms Adolf Fredrik, Stockholms Gustav Vasa, Stockholms Sankt Matteus, Stockholms Engelbrekt, Stockholms Hedvig Eleonora, Stockholms Oscar, Stockholms Maria Magdalena, Högalid, Stockholms Katarina, Stockholms Sofia, Essinge, Kungsholmen och Stockholms Sankt Göran)

cells: Botkyrka Haninge Huddinge Nynäshamn Stockholm, del av (distrikten Brännkyrka, Vantör, Farsta, Enskede, Skarpnäck, Hägersten och Skärholmen)

cells: Enköping Heby Håbo Knivsta Tierp Uppsala Älvkarleby Östhammar

cells: Flen Gnesta Katrineholm Nyköping Oxelösund Trosa Vingåker

cells: Avesta Borlänge Falun Gagnef Hedemora Ludvika Smedjebacken Säter

cells: Leksand Malung-Sälen Mora Orsa Rättvik Vansbro Älvdalen

cells: Boxholm Kinda Linköping Mjölby Motala Vadstena Ydre Åtvidaberg Ödeshög

cells: Finspång Norrköping Söderköping Valdemarsvik

cells: Aneby Eksjö Nässjö Sävsjö Tranås Vetlanda

cells: Gislaved Gnosjö Habo Jönköping Mullsjö Vaggeryd Värnamo

cells: Alvesta Lessebo Ljungby Markaryd Tingsryd Uppvidinge Växjö Älmhult

cells: Essunga Falköping Grästorp Gullspång Götene Hjo Karlsborg Lidköping Mariestad Skara Skövde Tibro Tidaholm Töreboda Vara

cells: Bjuv Båstad Helsingborg Höganäs Klippan Perstorp Åstorp Ängelholm Örkelljunga

cells: Eslöv Hörby Höör Kävlinge Landskrona Lomma Lund Staffanstorp Svalöv

cells: Simrishamn Sjöbo Skurup Svedala Tomelilla Trelleborg Ystad

cells: Göteborg Härryda Kungälv Mölndal Partille Öckerö

cells: Lysekil Munkedal Orust Sotenäs Stenungsund Strömstad Tanum Tjörn Uddevalla

cells: Bollebygd Borås Mark Svenljunga Tranemo Ulricehamn

cells: Bengtsfors Dals-Ed Färgelanda Lilla Edet Mellerud Trollhättan Vänersborg Åmål

cells: Bollnäs Hudiksvall Ljusdal Nordanstig Ovanåker Söderhamn

cells: Härnösand Kramfors Sollefteå Örnsköldsvik

cells: Berg Bräcke Härjedalen Krokom Ragunda Strömsund Åre Östersund

cells: Dorotea Lycksele Sorsele Storuman Vilhelmina Åsele

cells: Bjurholm Nordmaling Robertsfors Umeå Vindeln Vännäs

cells: Haparanda Kalix Pajala Överkalix Övertorneå

cells: Arjeplog Arvidsjaur Boden Luleå Piteå Älvsbyn

text: Förordning (2022:1357).


text: Denna lag träder i kraft en vecka efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling, men tillämpas såvitt avser

text: 7 § första stycket

text: på inkomster från anställning vid sekretariatet som har uppburits från och med den 1 september 1983 och i övrigt från och med den 1 december 1983.

dcterms:title: Lag (1983:1000) om immunitet och privilegier för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Denna lag är tillämplig på konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa som på svenska regeringens inbjudan hålls i Sverige samt på främmande staters delegationer som deltar i denna konferens.

text: Föreskrifterna i denna lag skall gälla utan hinder av bestämmelser i andra författningar.

text: Lokalerna för konferensen samt handlingar och annan egendom som finns i dessa lokaler är okränkbara under den tid som konferensen förbereds, pågår och avvecklas.

text: Varor som införs för konferensen för tjänstebruk skall vara befriade från tullar samt skatter och avgifter som uttas med anledning av införsel och procedurer i samband härmed, med undantag av avgifter för lagring, forsling och liknande tjänster.

text: Främmande statsöverhuvuden samt främmande staters regeringschefer och utrikesministrar åtnjuter i egenskap av chef för eller medlem av en delegation den immunitet och de privilegier som enligt folkrätten och internationell sedvana tillkommer dem.

text: Främmande staters delegationer, medlemmar av sådana delegationer samt dessas familjemedlemmar och betjäning åtnjuter samma immunitet och privilegier som tillkommer beskickningar samt beskickningsmedlemmar med motsvarande ställning och deras familjemedlemmar och betjäning enligt den i Wien den 18 april 1961 avslutade konventionen om diplomatiska förbindelser.

text: Chefen för utrikesdepartementet bestämmer hur delegationsmedlemmarna och dessas familjemedlemmar skall hänföras till konventionens olika kategorier när det gäller immunitet och privilegier.

text: Delegationernas lokaler och den egendom som finns där är okränkbara. Delegationernas arkiv och handlingar är okränkbara var de än finns.

text: Delegationerna har samma rätt som diplomatiska beskickningar i Sverige att sända och ta emot uppgifter och meddelanden samt att därvid använda alla lämpliga medel, inbegripet kurir samt kod- och chiffermeddelanden. En delegation har dock rätt att använda radiosändare endast med behöriga myndigheters tillstånd.

text: Medlemmar av konferenssekretariatet, däri inbegripet tolkar, översättare och annan språkpersonal, skall vara befriade från skattskyldighet till stat och kommun för inkomst av sin anställning vid sekretariatet.

text: Utländska medborgare som är medlemmar av konferenssekretariatet samt dessas familjemedlemmar skall under sådan tid vara undantagna från skyldigheten att ha uppehållstillstånd. Utländska medlemmar av konferenssekretariatet skall i fråga om denna verksamhet vidare vara undantagna från skyldigheten att ha arbetstillstånd.

text: Vid konferenssekretariatet anställda tolkar, översättare och annan språkpersonal, som inte är bosatta i Sverige, skall åtnjuta samma immunitet och privilegier som tillkommer Förenta nationernas tjänstemän enligt konventionen den 13 februari 1946 rörande Förenta nationernas privilegier och immuniteter.

text: I fråga om löner, andra anställningsvillkor och arbetsförhållanden i övrigt för medlemmar av konferenssekretariatet som anställs av konferensens exekutivsekreterare gäller enbart vad som bestäms i avtal mellan denne och de enskilda arbetstagarna.

text: Såvitt gäller medlemmar av konferenssekretariatet som inte är bosatta i Sverige föreligger ej skyldighet att erlägga avgifter enligt lagen (

text: ) om socialavgifter. För övriga medlemmar erläggs sådana avgifter av svenska staten.

text: Närmare föreskrifter om verkställigheten av denna lag meddelas av regeringen.


dcterms:identifier: SFS 1983:1011 i lydelse enligt SFS 2010:952

dcterms:title: Förordning (1983:1011) om vissa underrättelser enligt den svensk-norska vattenrättskonventionen av den 11 maj 1929

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet

text: Om någon, som inte är bosatt i Sverige, här i landet har fått tillstånd till en sådan vattenverksamhet som avses i den svensk-norska vattenrättskonventionen av den 11 maj 1929, ska mark- och miljödomstolen underrätta länsstyrelsen om detta, sedan tillståndsdomen har vunnit laga kraft. Domstolen ska samtidigt meddela länsstyrelsen om domstolen anser att ett ombud enligt artikel 29 i konventionen bör utses.

text: Detsamma gäller i fall då någon som inte är bosatt i Sverige, efter att i Norge ha fått tillstånd till en vattenverksamhet som avses i konventionen, har utverkat en förklaring enligt artikel 22 i konventionen.

text: Förordning (2010:952).