text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1984.

text: Utan hinder av de behörighetsvillkor som anges i denna förordning till en tjänst som polismästare, polisintendent eller polissekreterare är den behörig som vid utgången av år 1964 var behörig till tjänst som landsfogde, landsfiskal eller stadsfiskal. Den som vid utgången av år 1964 var behörig till tjänst som landsfogde är vidare behörig till en tjänst som polisöverintendent.

text: Bestämmelserna i föregående stycke gäller även den som före den 1 januari 1965 hade antagits till aspirant på landsfogdeassistenttjänst eller till landsfiskalsaspirant och först därefter har förvärvat behörighet till tjänster som landsfogde eller landsfiskal enligt de föreskrifter som gällde vid 1964 års utgång.

text: Kravet på fullgjord alterneringstjänstgöring för behörighet till en tjänst enligt

text: 7 kap. 8 §

text: gäller inte den som före den 10 maj 1971 har anställts som extra polisman.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 4 §, 7 kap 3, 6, 15 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2 §

rpubl:andrar: upph. 2 kap 26 §; ändr. 2 kap 11, 12 §§, 5 kap 11 §, 6 kap 1, 3 §§, 8 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 §, 2 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 4 §

rpubl:andrar: upph. 2 kap 17-23 §§; ändr. 2 kap 14, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 4, 12 §§, 7 kap 10 §, 8 kap 1 §; ny 1 kap 3 §; omtryck

rpubl:andrar: upph. 4 kap 6 §; ändr. 1 kap 1 §, 2 kap 1, 3, 25 §§, 4 kap 2 §, 5 kap 7, 10 §§; ny 5 kap 15 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 §, 2 kap 4, 16 §§, 5 kap 13 §, 7 kap 15 §

rpubl:andrar: upph. 5 kap 11 §; ändr. 7 kap 3, 4, 7, 13 §§; nya 7 kap 16, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 §, 2 kap 7, 8, 11, 16 §§, 3 kap 4 §, 4 kap 3 §, 7 kap 7, 12, 15 §§; nya 2 kap 9 §, 3 kap 3 §

rpubl:andrar: nuvarande 3 kap 2-6 §§ betecknas 3 kap 3, 10, 11, 7, 9 §§; ändr. 1 kap 1 §, 2 kap 3, 4, 14 §§, den nya 3 kap 3 §, 6 kap 1-3 §§, 7 kap 2, 3, 4, 6, 10 §§, 8 kap 1, 2 §§, rubr. till 3 kap, rubr. närmast före 7 kap 1 §; nya 2 kap 29 a §, 3 kap 2, 4-6, 8 §§, 7 kap 2 a, 6 a §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 16 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 9, 10 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 15 §

rpubl:andrar: upph. 4 kap 3, 4, 5, 7 §§; ändr. 4 kap 1, 2 §§, rubr. till 4 kap

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Föreskrifterna i

text: 1 kap. 2 §

text: om vem som är polisman tillämpas också på länspolischef på övergångsstat. Detsamma gäller i fråga om föreskrifterna i

text: 2 kap. 16 § första stycket

text: 7 kap. 13 §

text: och

text: 8 kap. 2 §

text: Föreskrifterna i

text: 7 kap. 10 a §

text: om tidsbegränsade chefsförordnanden tillämpas allteftersom nya tjänster som länspolismästare, biträdande länspolismästare och polismästare tillsätts med stöd av

text: 3 § andra stycket

text: eller förordningen om tillsättning av vissa tjänster inom polisväsendet (SAVFS 1992:4 B4).

text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1993.

text: Genom förordningen upphävs kungörelsen (

text: ) om rikets indelning i polisdistrikt. Den upphävda kungörelsen gäller dock till dess att länsstyrelsen bestämmer om en annan indelning.

rpubl:andrar: upph. 3 kap 12 §; ändr. 2 kap 2, 7 §§, 3 kap 2, 3, 4, 9 §§, 4 kap 1, 2 §§; ny 1 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 4, 4 a, 9, 16 §§, 3 kap 8 §, 7 kap 1, 5 §§; nya 2 kap 3 a §, 3 kap 7 a, 12 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 16 §, 3 kap 7 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 3 a, 7, 29 a §§, 3 kap 3, 4, 7 a §§, 4 kap 2 §, 7 kap 6 §; ny 2 kap 3 b §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 12 §

text: Denna förordning10 träder i kraft den 1 januari 1995.

text: Löpande tjänstgöringstid för de ledamöter och suppleanter i polisstyrelse som har valts enligt äldre bestämmelser skall vara fyra i stället för tre år.

text: Löpande tjänstgöringstid för de ledamöter och suppleanter i polisnämnd som har valts enligt äldre bestämmelser skall vara högst fyra i stället för högst tre år.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 2, 2 a §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 mars 1995. Föreskrifterna tillämpas även i fråga om beslut som meddelas enligt 6 d eller

text: 16 §

text: lagen (1964: 167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare i dess lydelse före den 1 mars 1996.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2 §, 2 kap 4, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2, 3 a §§, 3 kap 3, 7 a §§, 4 kap 2 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 1, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 4 §, 4 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 3, 11 §§, 7 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 3, 11 §§, 7 kap 3 §, 8 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1, 2 §§, 2 kap 9 §, 7 kap 8 §

rpubl:andrar: 8 kap betecknas 9 kap; ändr. 5 kap 5 §; nytt 8 kap

text: Denna förordning träder i kraft den 20 mars 1998. Anställnings- ärenden som vid ikraftträdandet inte kommit in till Regerings- kansliet skall handläggas enligt de nya föreskrifterna.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 3, 6, 10 a, 15 §§, 8 kap 2 §

rpubl:andrar: upph. 7 kap 14 §

rpubl:andrar: ändr. 9 kap 1 §

dcterms:identifier: SFS 1984:730 i lydelse enligt SFS 1998:1036

dcterms:title: Polisförordning (1984:730)

rdfs:label: Justitiedepartementet F1

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om polisväsendet finns i

text: polislagen (1984:387)

text: Närmare bestämmelser om Rikspolisstyrelsen finns i förordningen (

text: ) med instruktion för Rikspolisstyrelsen.

text: Bestämmelser om utbildningsverksamheten inom polisväsendet finns i förordningen (

text: ) om utbildning inom polisväsendet.

text: Förordning (1997:1053).

text: länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare, polis-överintendent, polisintendent, polissekreterare samt polischefsaspirant som har genomgått polischefskurs 1 av polischefsutbildningen med godkänt resultat,

text: kommissarie, inspektör, polisassistent samt polisaspirant som under tjänstgöringstid fullgör aspirantutbildning vid en polismyndighet,

text: den som i sin anställning vid Rikspolisstyrelsen har att delta i sådan polisverksamhet som leds av Rikspolisstyrelsen och sådan anställd vid Rikspolisstyrelsen som avses i 1 och 2,

text: överdirektör vid Rikspolisstyrelsen, samt

text: avdelningschef och byråchef vid Rikspolisstyrelsen liksom rektorn vid Polishögskolan om dessa tidigare innehaft anställning som avses i 1 och 2.

text: Med

text: polisman

text: avses vid tillämpning av lag eller annan författning

text: Om en arbetstagare som avses i

text: första stycket

text: inte uppehåller befattningen som polisman, tillämpas dock inte bestämmelser om polisman på honom. Detsamma gäller en polisaspirant som fullgör samhällspraktik under grundutbildningen.

text: Att vad som föreskrivs om polisman i tillämpliga delar gäller även militärpolisman och beredskapspolisman följer av förordningen (

text: ) med reglemente för militärpolisen och förordningen (

text: ) om beredskapspolisen.

text: Förordning (1997:1053).

text: Vid sitt arbete för de ändamål som anges i

text: 1 § polislagen (1984:387)

text: skall myndigheterna uppmärksamma och beakta krav och önskemål från dem som bor och verkar i polisdistriktet.

text: För detta syfte bör myndigheterna utveckla och välja sådana arbetsformer som bidrar till ett nära och gott förhållande mellan polisen och allmänheten. Polisen bör se till att verksamheten präglas av tillgänglighet och synlighet. Polisen bör sträva efter att ge medborgarna råd och stöd och särskilt ge dem som har utsatts för ett brott den information som behövs med anledning av brottet.

text: Förordning (1994:433).

text: Myndigheterna inom polisväsendet skall organisera och planera verksamheten med utgångspunkt från att polisverksamheten skall vara lokalt förankrad och att polisväsendets samlade resurser skall användas så effektivt som möjligt med avseende på de mål och riktlinjer som riksdagen och regeringen har lagt fast.

text: Förordning (1993:193).

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Bestämmelser om den lokala polisorganisationen

text: Inledande bestämmelse

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på de lokala polismyndigheterna med undantag av

text: 2 §

text: 4 § andra stycket

text: och

text: 35 §§

text: Förordning (1996:421).

text: Organisation

text: Länen är enligt

text: 4 § polislagen (1984:387)

text: indelade i polisdistrikt.

text: Länsstyrelsen utfärdar föreskrifter om länets indelning i polisdistrikt. Innan sådana föreskrifter beslutas skall samråd ske med åklagarmyndigheten.

text: Länsstyrelsen bestämmer namn på polisdistrikt. En polismyndighet har motsvarande namn som polisdistriktet.

text: Rikspolisstyrelsen skall föra en förteckning över polisdistrikten.

text: Förordning (1996:210).

text: I varje polisdistrikt finns enligt

text: 4 § polislagen (1984:387)

text: en polis-myndighet som ansvarar för polisverksamheten inom distriktet.

text: För ledningen av polismyndigheten finns enligt

text: 5 § polislagen

text: en polis-styrelse. Bestämmelser om polisstyrelsens sammansättning och om val av ledamöter och av suppleanter för dessa finns i nämnda paragraf och i

text: 7 kap.

text: denna förordning.

text: Av

text: 5 a § polislagen

text: följer att polisstyrelsen får inrätta en eller flera polisnämnder för att under styrelsen leda polismyndigheten inom den eller de delar av polisdistriktet som styrelsen bestämmer.

text: De valda ledamöterna i polisstyrelsen och polisnämnden utser bland sig en ordförande och en vice ordförande. Den blir vald som får flest röster. Vid lika röstetal sker avgörandet genom lottning.

text: Vid polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne får polisstyrelsen inom sig utse fyra av de valda ledamöterna och ersättare för dessa att tillsammans med polischefen ingå i ett anställningsutskott. Utskottets uppgifter framgår av

text: 11 § andra stycket

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på polis-myndigheterna. Detta gäller också i fråga om polisnämnder.

text: Förordning (1997:759).

beteckning: 3 a §

text: Chefen för åklagarmyndigheten eller den åklagare vid myndigheten som han eller hon utser har rätt att närvara och yttra sig vid polisstyrelsens och polisnämndernas sammanträden samt att få sin mening antecknad till protokollet.

text: Förordning (1996:210).

ordinal: 3 a

beteckning: 3 b §

text: Vid en polismyndighet kan det finnas närpolisråd och andra organ för samråd och samverkan mellan myndigheten och andra myndigheter eller allmänheten.

text: Förordning (1994:72).

text: Polismyndighetens chef (

text: polischefen

text: ) är en länspolismästare eller en polismästare.

text: Förordning (1996:1584).

text: Vid varje polismyndighet finns en ställföreträdande polischef som fullgör polischefens uppgifter när denne har förhinder och som efter beslut av polischefen även i övrigt träder in i polischefens ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: Vid de polismyndigheter där polischefen är en länspolismästare, dock inte vid polismyndigheten i Visby, är den ställföreträdande polischefen en biträdande länspolismästare. En biträdande länspolismästare som har förordnats som ställföreträdande polischef är biträdande polischef enligt

text: 5 § första stycket polislagen (1984:387)

text: . Vid de polismyndigheter som saknar biträdande länspolismästare skall det anges i arbetsordningen vem som är polischefens ställföreträdare.

text: När både polischefen och polischefens ställföreträdare har förhinder, fullgörs polischefens uppgifter av den arbetstagare som polischefen bestämmer, om inte annat följer av

text: 3 kap. 6 §

text: Förordning (1995:121).

text: Hos polismyndigheten finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får polismyndigheten anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Vid de polismyndigheter som Rikspolisstyrelsen beslutar skall polismän avdelas för sådan polisverksamhet som leds av Rikspolisstyrelsen.

text: Chefskapet i fråga om tjänstgöringen för dessa polismän utövas av Rikspolisstyrelsen.

text: Länsstyrelsen beslutar för varje budgetår om polismyndigheternas grundläggande organisation, i den mån regeringen inte har beslutat om denna. I län med endast en polismyndighet beslutar polismyndigheten själv om sin grundläggande organisation, om inte länsstyrelsen bestämmer annat.

text: Varje polismyndighet beslutar om sin organisation i övrigt, indelningen av polisdistriktet i polisområden eller andra geografiska ansvarsområden, stationeringsorter och fördelningen av personal, om inte något annat följer av denna förordning, av andra föreskrifter eller av regeringens eller länsstyrelsens beslut.

text: Förordning (1994:72).

text: Varje polismyndighet skall upprätta planer för polisinsatser vid särskilda händelser samt för skyddet av viktigare objekt inom polisdistriktet.

text: Förordning (1990:521).

text: Vid Polismyndigheten i Stockholms län skall finnas en beredskaps-styrka med uppgift att bekämpa terroraktioner i landet. Beredskapsstyrkan får tas i anspråk först efter beslut av Rikspolisstyrelsen.

text: Framställning om att få ta beredskapsstyrkan i anspråk skall göras till Rikspolisstyrelsen av vederbörande regionala polischef. Polischefen skall samtidigt underrätta Polismyndigheten i Stockholms län.

text: Förordning (1997:1053).

text: 10 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1985:752).

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare frågor om planeringen och inriktningen av verksamheten,

text: viktigare frågor om polismyndighetens organisation och arbetsformer,

text: frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor i samband med anställning av länspolismästare, biträdande läns-polismästare, polismästare, polisöverintendent, polisintendent och kommissarie,

text: andra frågor som polischefen hänskjuter till styrelsen.

text: Av polisstyrelsen avgörs

text: Frågor i samband med anställningar vid polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne får avgöras av anställningsutskottet. Utskottet får hänskjuta ett ärende till polisstyrelsen. Detta skall alltid ske när någon ledamot av utskottet anmäler skiljaktig mening.

text: Styrelsen får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilt fall.

text: Förordning (1997:759).

text: Polisstyrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden, polischefen och minst fyra andra valda ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Anställningsutskottet är beslutfört om polischefen och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1995:121).

text: Om ett polisstyrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden eller vice ordföranden, polischefen och minst fyra andra valda ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får polischefen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med polisstyrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av polisstyrelsen avgörs av polischefen ensam. I den mån sådana ärenden inte behöver prövas av polischefen får de dock avgöras av andra arbetstagare enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När polismyndigheten bestämmer om fördelning av ärenden enligt

text: första stycket

text: , skall den, med iakttagande av vad som fordras för att upprätthålla kvalitet och säkerhet i handläggningen, se till att ärendena fördelas mellan arbetstagarna allt efter deras kvalifikationer, så att effektivitet och snabbhet i verksamheten främjas. Därvid skall beaktas i vad mån handläggningen kräver grundutbildning för polismän, polischefsutbildning eller särskild erfarenhet. Samtidigt skall myndigheten se till att ärendena inte handläggs av mera kvalificerad personal än deras beskaffenhet kräver.

text: Polismyndigheten får inte överlämna åt någon annan än en polisman att avgöra eller leda handläggningen av ärenden som enligt

text: rättegångsbalken

text: ankommer på polismyndighet.

text: Förordning (1995:121).

text: I polischefens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som polismyndigheten har meddelat eller grunder som den tillämpar.

text: beslut om frihetsberövande,

text: beslut enligt

text: 13 c §

text: 20 § första

text: och

text: andra styckena

text: 23 § första

text: och

text: andra styckena

text: och

text: 24 §

text: polislagen (1984:387)

text: beslut om vitesföreläggande,

text: beslut enligt

text: 2 kap.

text: ordningslagen (1993:1617)

text: rörande allmänna sammankomster och cirkusföreställningar och beslut enligt

text: 3 kap. 17 § första stycket andra meningen

text: och

text: 21 §§

text: ordningslagen

text: beslut om tillstånd i fråga om handel,

text: hämtning av barn enligt

text: 21 kap.

text: föräldrabalken

text: , beslut om åtgärder enligt

text: 10 § andra stycket

text: samma kapitel, hämtning av barn enligt

text: 18 § lagen (1989:14)

text: om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn eller beslut om åtgärder enligt

text: 20 §

text: i den lagen,

text: beslut om åtgärder enligt

text: 4 kap.

text: 4 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: och

text: 13 §

text: Endast länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter, polisintendenter, polissekreterare eller polischefsaspiranter som har genomgått polischefskurs 1 får avgöra ärenden som gäller

text: beslut om åtgärder enligt

text: 2 §

text: 8 § första stycket

text: 19 §

text: och

text: 21 § andra stycket

text: lagen (

text: ) om särskild utlänningskontroll,

text: beslut om åtgärder enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 2 §§

text: utlänningsförordningen (1989:547)

text: , eller

text: förordnande av offentligt biträde.

text: 6 kap.

text: och

text: 9 §§

text: 7 kap. 13 §

text: samt

text: 8 kap.

text: och

text: 13 §§

text: utlänningslagen (1989:529)

text: Utan hinder av bestämmelserna i

text: första stycket

text: får polismyndig- heten överlämna åt den som är eller fullgör arbetsuppgifter som kommissarie att meddela beslut om hämtning till förhör enligt

text: 23 kap. 7 § rättegångsbalken

text: . Detsamma gäller beslut om kvarhållande för förhör enligt

text: 34 § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare och beslut om hämtning enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen (1989:529)

text: . En sådan polisman får också meddela beslut om frihetsberövande eller om åtgärder enligt

text: 21 kap. 10 § andra stycket föräldrabalken

text: eller enligt

text: 20 § lagen (1989:14)

text: om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn om beslutet inte tål uppskov.

text: Beslut om åtgärder enligt

text: 2 kap. 3 § utlänningsförordningen (1989:547)

text: och beslut om kvarhållande enligt

text: 14 §

text: lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare får överlämnas till den som är eller fullgör arbetsuppgifter som lägst inspektör.

text: Förordning (1998:105).

text: 17 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:913).

text: 18 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:913).

text: 19 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:913).

text: 20 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:913).

text: 21 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:913).

text: 22 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:913).

text: 23 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:913).

text: Ärenden avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 14 §

text: avgörs utan föredragning.

text: I förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. finns föreskrifter om rätten att besluta i vissa frågor.

text: Förordning (1988:763).

text: 26 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1986:980).

text: För varje beslut av polismyndigheten, som inte angår ledningen av polisverksamheten i särskilt fall, skall hos denna finnas en handling varav framgår vem som fattat beslutet, vem som i övrigt närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet samt beslutets dag och dess innehåll.

text: Protokoll skall föras när skiljaktig mening förekommer eller när protokoll behövs av någon annan orsak. Skiljaktig mening behöver dock inte antecknas i protokollet, om den framgår av någon annan handling hos polismyndigheten.

text: I skrivelser från polismyndigheten till regeringen, statsråd, Rikspolisstyrelsen eller länsstyrelsen skall det anges vem som fattat det beslut som skrivelsen avser eller i övrigt närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet och vem som varit föredragande. Har skiljaktig mening förekommit i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgå av protokollsutdrag som bifogas.

text: Polisnämnden avgör, i den utsträckning styrelsen bestämmer, sådana ärenden som avses i

text: 11 § 1

text: --4. Polisnämnden avgör också andra frågor, som hänskjuts till nämnden av polischefen eller av chefen för arbetsenhet som ingår i nämnden. Polisstyrelsen får bestämma att polisnämnden skall bereda ärenden som skall avgöras av styrelsen. I län med endast en polismyndighet skall polisstyrelsen särskilt se till att ärenden delegeras till polisnämnder i den utsträckning som behövs med hänsyn till att polisverksamheten skall vara lokalt förankrad.

text: Följande bestämmelser i detta kapitel skall tillämpas också i fråga om polisnämnden:

text: 11 § tredje stycket

text: om polisledning i särskilt fall,

text: 12 § första stycket

text: om beslutförhet,

text: 13 §

text: om beslutsförfarande i brådskande ärenden.

text: När det gäller tillämpningen av föreskrifterna i

text: 12 § första stycket

text: och

text: 13 §

text: får polischefen i sitt ställe sätta chef för arbetsenhet som ingår i nämnden.

text: Förordning (1994:72).

text: Arbetsordning

text: För varje polismyndighet skall det finnas en arbetsordning.

text: Denna skall innehålla de allmänna bestämmelser för arbetet inom myndigheten som behövs utöver

text: polislagen (1984:387)

text: , denna förordning och andra föreskrifter av regeringen och Rikspolisstyrelsen. Polismyndigheten får dessutom meddela särskilda föreskrifter för personalen.

text: Polismyndighetens arbetsordning beslutas av länsstyrelsen efter förslag av polismyndigheten.

text: Förordning (1985:752).

text: 3 kap.

text: Bestämmelser om den regionala polisorganisationen

text: Bestämmelser om länsstyrelsens uppgifter som länets högsta polisorgan finns i

text: 6 § polislagen (1984:387)

text: att de prioriteringar och riktlinjer som riksdagen och regeringen har lagt fast för polisverksamheten får genomslag i polisarbetet,

text: att polisverksamheten bedrivs effektivt och med iakttagande av rättssäkerhetens krav,

text: att förvaltningen inom länets polis fungerar väl.

text: Länsstyrelsen skall som länets högsta polisorgan särskilt se till

text: Länsstyrelsen skall se till att länets polis är organiserad på ett ändamålsenligt sätt och att polisverksamheten samordnas inom länet och med polisverksamheten i andra län.

text: Förordning (1993:193).

text: Länsstyrelsen skall, i den utsträckning det behövs för att främja en effektiv verksamhet, bestämma om organisation av funktionen vakthavande befäl och andra frågor som rör arbetsfördelning och samverkan inom länet. Om det av särskilda skäl behövs för att främja en effektiv verksamhet, får länsstyrelsen också bestämma om mål och riktlinjer för polisverksamheten i länet inom ramen för de mål och riktlinjer som gäller för polisverksamheten i hela riket. I län med endast en polismyndighet beslutar denna i sådana frågor som avses i detta stycke, om inte länsstyrelsen bestämmer annat.

text: Om det följer av en författning att en uppgift ankommer på polismyndighet, får länsstyrelsen bestämma att uppgiften skall fullgöras av en viss polismyndighet eller av vissa polismyndigheter.

text: Länsstyrelsen får, om regeringen inte har bestämt annat, bestämma i vad mån en polismyndighet skall bedriva polisverksamhet utanför sitt distrikt (

text: regional polisverksamhet

text: ). Länsstyrelsen får också bestämma att administrativa uppgifter som rör länets polis skall skötas av viss polismyndighet eller av länsstyrelsen.

text: Frågor enligt första, andra eller

text: tredje stycket

text: som gäller samverkan mellan polisen i skilda län får beslutas av länsstyrelserna i samråd.

text: Innan föreskrifter enligt denna paragraf beslutas i frågor som berör åklagarväsendet skall samråd ske med åklagarmyndigheten.

text: Förordning (1996:210).

text: administrativa frågor,

text: formerna för planering och uppföljning,

text: förbindelsetjänst och larmrutiner,

text: användning av gemensam utrustning,

text: gemensamma informationssystem.

text: Länsstyrelsen får, om inte Rikspolisstyrelsen med stöd av bemyndigande från regeringen har föreskrivit annorlunda, meddela föreskrifter för polismyndigheterna i länet när det gäller

text: I län med endast en polismyndighet beslutar denna om föreskrifter i de ämnen som avses i

text: första stycket

text: , om inte länsstyrelsen bestämmer annat.

text: Förordning (1994:72).

text: Länspolismästaren är regional polischef och svarar för de uppgifter som skall skötas av länsstyrelsen enligt

text: polislagen (1984:387)

text: eller denna förordning, om inte annat är föreskrivet.

text: I fråga om ställföreträdaren för den regionala polischefen tillämpas föreskrifterna i

text: 2 kap. 4 a §

text: Förordning (1992:771).

text: När den regionala polischefen och dennes ställföreträdare har förhinder fullgörs deras uppgifter av den polismästare, polisöverintendent eller polisintendent som länsstyrelsen bestämmer.

text: Förordning (1992:771).

text: som avser polisens verksamhetsformer eller som avses i

text: 6 § tredje stycket

text: första eller andra meningen

text: polislagen (1984:387)

text: , när det är fråga om allvarliga ordningsstörande händelser eller andra särskilda händelser som kräver extraordinär polisverksamhet eller fordrar särskilda överväganden om användningen av polisstyrkorna, eller när omständigheterna i något annat fall kräver det,

text: som avses i

text: 2 kap. 15 § andra stycket ordningslagen (1993:1617)

text: som avser andra, särskilt viktiga frågor.

text: Förordning (1993:1628).

text: På föredragning av den regionala polischefen beslutar landshövdingen i ärenden

text: Chefen för åklagarmyndigheten eller den åklagare vid myndigheten som han eller hon utser har rätt att närvara och yttra sig när länsstyrelsens styrelse handlägger ärenden om polisen samt att få sin mening antecknad till protokollet.

text: Förordning (1996:210).

text: I övrigt beslutar den regionala polischefen ensam i ärenden som rör polisfrågor och som inte skall avgöras av styrelsen.

text: I länsstyrelsens arbetsordning får föreskrivas att någon annan arbetstagare får besluta i sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: . Därutöver får den regionala polischefen generellt eller för ett särskilt fall bestämma att ärenden som avses i

text: första stycket

text: skall avgöras av en arbetstagare som är knuten till den regionala polisledningen eller som fullgör polischefsberedskap inom länet.

text: Förordning (1995:121).

text: Den regionala polischefen får inte på länsstyrelsens vägnar handlägga ärenden som avser tillsyn av den egna myndigheten eller överprövning av polismyndigheternas beslut.

text: Ett tillsynsärende som inte bör handläggas inom den polismyndighet för vilken länspolismästaren är chef skall överlämnas till Rikspolisstyrelsen eller handläggas för länsstyrelsens räkning av någon som inte lyder under länspolismästaren.

text: Förordning (1993:193).

text: Den regionala polischefen skall hålla sig underrättad om sådan polisverksamhet inom länet som bedrivs av Rikskriminalpolisen eller Säkerhetspolisen.

text: Förordning (1992:771).

text: Chef för den personal som tjänstgör som polisförstärkning är polischefen vid den polismyndighet som har tilldelats förstärkningen, om något annat inte har bestämts i det enskilda fallet.

text: Chef för den personal som tjänstgör i en regional funktion är polischefen vid den polismyndighet där den regionala funktionen finns, om något annat inte har bestämts i det särskilda fallet eller det är fråga om polisförstärkning.

text: Förordning (1990:1071).

text: Av

text: 6 § tredje stycket polislagen (1984:387)

text: följer att länsstyrelsen får besluta om polisförstärkning från ett polisdistrikt till ett annat inom länet eller till ett annat län samt begära förstärkning från ett annat län. I brådskande fall får frågor om polisförstärkning handläggas av lokal polischef, kommissarie eller vakthavande befäl på länsstyrelsens vägnar. De åtgärder som vidtagits skall rapporteras till den regionala polischefen.

text: Förordning (1993:993).

text: 4 kap.

text: Planering och uppföljning

text: Rikspolisstyrelsen meddelar föreskrifter för planering och uppföljning inom polisen. Föreskrifter som berör åklagarväsendet eller Kustbevakningen skall utfärdas efter samråd med Riksåklagaren respektive Kustbevakningen.

text: Förordning (1996:1584).

text: frågor som avses i

text: 3 kap. 3 §

text: fördelning av medel,

text: bestämmelser i fråga om resursanvändningen,

text: uppföljning.

text: Länsstyrelsen skall, inom ramen för de föreskrifter som Rikspolisstyrelsen har meddelat med stöd av

text: 1 §

text: , årligen utfärda bestämmelser i fråga om planering och uppföljning inom länets polis. Därvid skall särskilt anges

text: Planering och uppföljning skall ske i nära samverkan med åklagarmyndigheten. Samråd skall i förekommande fall också ske med Kustbevakningen.

text: I län med endast en polismyndighet bestämmer denna om planering och uppföljning inom myndigheten, om inte länsstyrelsen bestämmer annat.

text: Förordning (1996:210).

text: 3 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1992:111).

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1992:111).

text: 5 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1992:111).

text: 6 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1988:763).

text: 7 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1992:111).

text: 5 kap.

text: Skyldigheter i anställningen m. m.

text: I sitt arbete skall en polisman uppträda på ett sätt som inger förtroende och aktning. Han skall uppträda hövligt, hänsynsfullt och med fasthet samt iaktta självbehärskning och undvika vad som kan uppfattas som utslag av ovänlighet eller småaktighet.

text: Förordning (1995:121).

text: Skadas någon till följd av en polismans ingripande och är skadan inte obetydlig, skall polismannen genast se till att den skadade får den vård som behövs och anmäla det inträffade till sin förman.

text: Den som i förhållande till någon annan leder och ansvarar för en viss verksamhet är dennes förman i den verksamheten.

text: Det bör av arbetsordningen eller av order framgå vem som är befäl vid ett uppdrag som polismän utför gemensamt. I annat fall är den som har den högsta befattningen befäl. Om flera polismän har lika höga befattningar är den befäl som har haft befattningen längst tid eller, om de har haft befattningen lika länge, den till levnadsåldern äldste.

text: Det vakthavande polisbefälet utövar, i den utsträckning som behövs för vaktuppdraget, befälet över varje annan polisman som tjänstgör inom det område som uppdraget avser och som inte är den vakthavandes förman i fråga om uppdraget.

text: Förordning (1995:121).

text: Bestämmelser om rapporteringsskyldighet i fråga om brott finns i

text: 9 § polislagen (1984:387)

text: En polisman får ifråga om överträdelse som omfattas av förordnande enligt lagen (

text: ) om felparkeringsavgift underlåta att meddela parkeringsanmärkning och nöja sig med ett påpekande eller en erinran till den felande, om överträdelsen med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet är att bedöma som obetydlig.

text: Förordning (1998:42).

text: En polisman skall underrätta sin närmaste förman om sådana förhållanden i övrigt som rör arbetet och som förmannen bör känna till.

text: Förordning (1995:121).

text: En polisman är skyldig att efter order tjänstgöra utanför polisdistriktet.

text: För att fullfölja spaning eller gripa den som har begått brott eller som är efterlyst för brott eller när det av någon annan anledning behövs, får en polisman fullfölja ett uppdrag utanför polisdistriktet.

text: Om det är påkallat från allmän synpunkt, får en polisman också i övrigt, vare sig han är ledig eller inte, ingripa utanför polisdistriktet för att trygga allmän ordning och säkerhet eller för att tillförsäkra allmänheten skydd och hjälp.

text: Polismyndigheten i det distrikt där ingripandet har skett skall snarast underrättas, om det inte är obehövligt.

text: Förordning (1995:121).

text: efter en förmans order tjänstgöra,

text: självmant ingripa för att trygga den allmänna ordningen och säkerheten inom det polisdistrikt där han är anställd,

text: självmant anmäla sig hos sin närmaste förman vid särskilt allvarliga händelser, såsom vid upplopp eller andra liknande oroligheter, naturkatastrofer, omfattande bränder eller omfattande trafikolyckor.

text: Även när en polisman är ledig är han skyldig att

text: En sådan order som avses i

text: första stycket 1

text: får ges bara om det är nödvändigt för polisverksamheten.

text: Förordning (1995:121).

text: När en polisman börjar sin semester eller annan ledighet skall han, om inte polismyndigheten bestämmer annat, lämna uppgift till polismyndigheten om var han tänker vistas under ledigheten.

text: Länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter, polisintendenter samt polissekreterare som har tjänstgjort i minst sex månader, är skyldiga att fullgöra beredskap vid den egna polismyndigheten och, enligt länsstyrelsens bestämmande, även vid andra polismyndigheter inom länet.

text: Länsstyrelsen får bestämma om beredskap för kommissarier vid polismyndigheterna i länet.

text: Förordning (1988:763).

text: 11 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1989:772).

text: Bestämmelser om medverkan av Försvarsmakten finns i förordningen (

text: ) om militär medverkan i civil verksamhet. Bestämmelser finns också om hemvärnsmäns medverkan vid efterspanings- och bevakningstjänst m. m. Polismyndigheten får använda frivilliga för skallgång eller annan eftersökning.

text: Förordning (1994:699).

text: En polisman skall under tjänstgöring medföra tjänstekort för polisman (

text: polislegitimation

text: ), om inte särskilda skäl föranleder något annat. De närmare föreskrifter om polislegitimation som behövs utöver förordningen (

text: ) om tjänstekort meddelas av Rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (1989:553).

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 7 §§

text: gäller även andra arbetstagare inom polisväsendet än polismän.

text: Förordning (1995:121).

text: Rikspolisstyrelsen meddelar närmare föreskrifter om tillämpningen av

text: 10 §

text: Förordning (1988:763).

text: 6 kap.

text: Handläggningen av anmälningar mot arbetstagare inom polisväsendet m. m.

text: Om det i en anmälan till polisen har påståtts att en arbetstagare inom polisväsendet har gjort sig skyldig till något brott som har samband med arbetet eller på annat sätt har förfarit felaktigt i sin myndighetsutövning, skall anmälan omedelbart överlämnas till åklagare för prövning om förundersökning skall inledas eller inte.

text: Om någon har skadats till följd av verksamhet som har utövats av en arbetstagare inom polisväsendet eller under vistelse i en polisarrest och skadan är av allvarligare beskaffenhet, skall, oavsett om anmälan har gjorts eller inte, saken omedelbart överlämnas till åklagare för prövning om förundersökning skall inledas eller inte. Detsamma gäller, om det i något annat fall kan uppkomma fråga om att inleda förundersökning mot en arbetstagare inom polisväsendet för brott som har samband med arbetet.

text: I fråga om brott mot trafikförfattningar behöver överlämnande enligt första eller

text: andra stycket

text: inte ske, om polismyndigheten beslutat att inleda förundersökning. Överlämnande skall dock ske när det gäller brott mot

text: 1 § andra stycket

text: eller

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om straff för vissa trafikbrott. Överlämnande skall också ske, om det har inträffat en sådan skada som avses i

text: andra stycket

text: . Beslut om att lägga ned en förundersökning som polismyndigheten har inlett skall fattas av åklagare.

text: Den myndighet hos vilken anmälan har gjorts eller hos vilken fråga om att inleda förundersökning annars har uppkommit skall vidta de åtgärder som inte utan olägenhet kan uppskjutas.

text: Förordning (1995:121).

text: Vid annan förundersökning enligt

text: 1 §

text: än sådan som enligt

text: tredje stycket

text: får inledas av polismyndighet får förhör inte hållas av en polisman som tjänstgör vid samma polismyndighet som den som skall höras. Om inte undersökningsledaren av särskilda skäl bestämmer annat, skall den som håller förhöret vara lägst kommissarie och ha högre befattning än den som hörs.

text: Första stycket gäller inte när det vid polismyndigheten finns en särskild enhet för handläggning av anmälningar mot polismän. Första stycket andra meningen gäller inte heller när en polisman vid en sådan enhet utses att hålla förhör med en arbetstagare vid en annan polismyndighet.

text: Förordning (1995:121).

text: Har en anmälan av det slag som avses i

text: 1 § första stycket

text: gjorts mot någon som är anställd vid en polismyndighet, skall polischefen se till att de valda ledamöterna i polisstyrelsen får underrättelse om hur anmälan har slutbehandlats. Detsamma gäller beträffande frågor som har underställts åklagare enligt

text: 1 § andra stycket

text: I den mån polisstyrelsen inte har bestämt något annat, skall de valda ledamöterna också fortlöpande genom polischefens försorg underrättas om sådana ärenden som avses i

text: 1 §

text: Polisstyrelsen får utse en eller flera av de valda ledamöterna i styrelsen eller i en polisnämnd att särskilt följa utredningarna i sådana ärenden eller en viss grupp av sådana ärenden som avses i

text: 1 §

text: . Styrelsen kan för sådant fall bestämma att den eller de som sålunda utsetts skall underrättas enligt

text: andra stycket

text: Föreskrifterna i denna paragraf gäller ej i fråga om brott som avses i

text: 1 § tredje stycket

text: Förordning (1990:1071).

text: Om det genom en anmälan eller på annat sätt har uppkommit fråga om en arbetstagare inom polisväsendet har gjort sig skyldig till något brott utan samband med arbetet skall frågan överlämnas till åklagare för prövning om förundersökning skall inledas eller inte. Överlämnande behöver inte ske, om polismyndigheten beslutar att inleda förundersökning. Beslut att lägga ned en sådan förundersökning skall fattas av åklagare.

text: Förordning (1995:121).

text: De närmare föreskrifter som behövs för verkställighet av bestämmelserna i

text: 4 §§

text: meddelas av Rikspolisstyrelsen i samråd med Riksåklagaren.

text: 7 kap.

text: Uppdrag och anställningar m. m.

text: Vissa bestämmelser om val av ledamöter och suppleanter till polisstyrelse och polisnämnd

text: Valet av ledamöter och suppleanter till en polisstyrelse skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter i kommunfullmäktige eller landstinget som motsvarar den kvot, vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt.

text: Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall vid valet även den ordning bestämmas i vilken de skall kallas till tjänstgöring.

text: Förordning (1993:993).

text: Ledamöter och suppleanter i polisstyrelsen utses för fyra år räknat från och med den 1 januari året efter det år då val i hela landet av kommunfullmäktige och landsting har ägt rum.

text: Om en ledamot eller suppleant upphör att vara behörig enligt bestämmelserna i

text: 5 § tredje stycket polislagen (1984:387)

text: , upphör uppdraget omedelbart.

text: Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden, inträder en suppleant, enligt den ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet, i ledamotens ställe för återstoden av tjänstgöringstiden. Om en ledamot eller suppleant som inte har utsetts vid proportionellt val avgår, utses en ny ledamot eller suppleant för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Förordning (1994:1648).

text: Ledamöter och suppleanter i polisnämnden utses för högst fyra år räknat från och med den 1 februari året efter det år då val i hela landet av kommunfullmäktige och landsting har ägt rum. Därvid skall polisstyrelsen tillämpa föreskrifterna i

text: 1 §

text: om proportionellt val på motsvarande sätt. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall polisstyrelsen också bestämma om den ordning i vilken suppleanterna skall kallas till tjänstgöring.

text: , upphör uppdraget omedelbart.

text: Förordning (1994:1648).

text: Anställningar m. m.

text: Länspolismästarna vid Polismyndigheten i Stockholms län, Polismyndigheten i Västra Götaland och Polismyndigheten i Skåne anställs för högst sex år genom beslut av regeringen efter anmälan av Rikspolisstyrelsen. Vid detta förfarande tillämpas inte

text: 6 § anställningsförordningen (1994:373)

text: . Biträdande länspolismästare vid dessa myndigheter anställs tills vidare genom beslut av regeringen efter förslag av Rikspolisstyrelsen.

text: Övriga länspolismästare anställs tills vidare genom beslut av regeringen efter förslag av Rikspolisstyrelsen.

text: Övriga biträdande länspolismästare, polismästare och polisöverintendenter anställs tills vidare genom beslut av Rikspolisstyrelsen.

text: När en polisman som avses i andra eller

text: tredje stycket

text: har beviljats ledighet som beräknas pågå minst ett år i följd, tillämpas samma regler vid anställningen av en vikarie som vid anställningen av den polisman som beviljats ledighet. Information skall lämnas enligt vad som sägs i

text: 7 §

text: Förordning (1998:72).

text: Polisintendenter i den lokala polisorganisationen anställs genom beslut av länsstyrelsen efter förslag av Rikspolisstyrelsen.

text: Polissekreterare, polischefsaspiranter och polisaspiranter anställs genom beslut av Rikspolisstyrelsen. Rikspolisstyrelsen får vidare, efter samråd med länsstyrelsen, utan ansökningsförfarande besluta om anställning av en färdigutbildad polisaspirant som polisassistent vid en polismyndighet.

text: Förordning (1995:121).

text: En anställning som polischefsaspirant eller polisaspirant skall meddelas att gälla tills vidare, dock längst till dess att polischefsutbildningen respektive grundutbildningen har genomgåtts.

text: Förordning (1995:121).

text: I fråga om tjänstgöring som kan tillgodoräknas som notarietjänstgöring finns bestämmelser även i notarieförordningen (1990: 469).

text: Förordning (1993:993).

text: Innan Rikspolisstyrelsen lämnar förslag om en anställning som regeringen skall besluta om, skall yttrande hämtas in från länsstyrelsen och polismyndigheten. Detsamma gäller i fråga om en anställning som Rikspolisstyrelsen skall besluta om. Om förslaget gäller en anställning som länsstyrelsen skall besluta om, skall yttrande hämtas in från polismyndigheten.

text: Förordning (1998:72).

text: 6 a §

text: har upphävts genom

text: förordning (1992:771).

text: När information skall lämnas om en ledig polismansanställning, skall en annons sättas in i Personalmeddelanden från Rikspolisstyrelsen. Ett meddelande om beslut om sådan anställning skall också tas in i den publikationen, som snarast anslås på Rikspolisstyrelsens, länsstyrelsens och polismyndighetens anslagstavlor.

text: Förordning (1995:121).

text: Behörig att anställas som polisaspirant är den som genomgått polisprogrammet vid Polishögskolan.

text: Behörig att anställas som kommissarie, inspektör eller polisassistent är den som har genomgått aspirantutbildning vid en polismyndighet eller polisutbildning för specialister vid Polishögskolan och den som enligt äldre bestämmelser har genomgått grundutbildningen vid Polishögskolan eller genomgått grundkursen vid Polishögskolan och som fullgjort alterneringstjänstgöringen.

text: Om det finns särskilda skäl får Rikspolisstyrelsen i ett enskilt fall medge undantag från vad som har föreskrivits i

text: andra stycket

text: Förordning (1997:1053).

text: Behörig att anställas som polischefsaspirant är den som har avlagt juris kandidatexamen eller juristexamen.

text: Med svensk juris kandidatexamen och juristexamen jämställs fullbordad juristutbildning som till övervägande del har ägt rum i Danmark, Finland, Island eller Norge. Om denna utbildning skulle vara mer än ett år kortare än den svenska utbildningen, skall sökanden genomgå en kompletteringsutbildning som avslutas med kunskapsprov.

text: Förordning (1995:121).

text: Behörig till sådan anställning som länspolismästare som avses i

text: 3 § andra stycket

text: samt till anställning som biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendent, polisintendent eller polissekreterare är den som har avlagt juris kandidatexamen eller juristexamen och har genomgått föreskriven polischefsutbildning. Föreskrifterna i

text: 9 § andra stycket

text: skall dock gälla också i fråga om sådan anställning.

text: Förordning (1995:121).

text: Biträdande länspolismästare som avses i

text: 3 § första stycket

text: samt länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare och polisöverintendent som avses i

text: 3 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: förordnas för viss tid, högst sex år vid varje tillfälle, att vara regional polischef, ställföreträdare för denna polischef eller att vara chef för ett polisområde eller ett polismästardistrikt (

text: tidsbegränsat chefsförordnande

text: ). En länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare eller polisöverintendent som inte har ett sådant chefsförordnande står till länsstyrelsens förfogande.

text: Regeringen beslutar om tidsbegränsade chefsförordnanden för länspolismästare samt biträdande länspolismästare vid Polismyndigheten i Stockholms län, Polismyndigheten i Västra Götaland och Polismyndigheten i Skåne efter förslag av Rikspolisstyrelsen. Rikspolisstyrelsen beslutar om tidsbegränsade chefsförordnanden för övriga biträdande länspolismästare, polismästare och polisöverintendenter. Länsstyrelsen får dock, efter att ha hämtat in yttrande från Rikspolisstyrelsen, förlänga tiden för ett förordnande för en polismästare att vara chef för ett visst polisområde eller polismästardistrikt.

text: Rikspolisstyrelsen får besluta att en länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare eller polisöverintendent utan tidsbegränsat chefsförordnande skall stå till styrelsens förfogande.

text: Förordning (1998:72).

text: Rikspolisstyrelsen fördelar polischefsaspiranter och polisaspiranter på länen. Länsstyrelsen beslutar om placering vid viss polismyndighet inom länet.

text: Förordning (1992:771).

text: länspolismästare, biträdande länspolismästare och polismästare av länsstyrelsen,

text: polisöverintendent, polisintendent och polissekreterare av länsstyrelsen

text: annan personal av polismyndigheten.

text: Förläggningen av semester bestäms i fråga om eller efter beslut av länsstyrelsen av polismyndigheten,

text: Första stycket gäller också vid beviljande av annan ledighet än semester.

text: För den som är förordnad som chef för en polismyndighet bestämmer dock regeringen om ledighet för något annat än sjukdom eller för sådant allmänt uppdrag som har meddelats av regeringen eller på grund av regeringens bemyndigande, om ledigheten skall vara minst sex månader i följd.

text: Förordning (1995:121).

text: I fråga om arbetstagare som avses i

text: 3 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: lämnas besked som avses i

text: 33 § första

text: och

text: andra stycket

text: lagen (1982: 80) om anställningsskydd av Rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (1995:121).

text: 14 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1998:634).

text: Rikspolisstyrelsen bestämmer hur många biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter, polisintendenter och polissekreterare som skall finnas anställda vid en polismyndighet.

text: Polismyndigheten bestämmer hur många polismän i övrigt som skall finnas anställda vid myndigheten. Därvid skall polismyndigheten eftersträva en lämplig fördelning av olika kategorier av anställda inom myndigheten med hänsyn till myndighetens organisation och övriga omständigheter. Utökning av antalet anställningar som kommissarie eller inspektör får endast ske efter medgivande av länsstyrelsen.

text: Förordning (1998:72).

text: Rikspolisstyrelsen beslutar om sådan förflyttningsskyldighet för anställd inom Rikspolisstyrelsen som avses i

text: 7 a § polislagen

text: (1984: 387). Anställning inom polisväsendet som ett led i sådan förflyttningsskyldighet beslutas av Rikspolisstyrelsen om fråga inte är om anställning som beslutas av regeringen.

text: Förordning (1995:121).

text: Sådan förflyttningsskyldighet för anställd vid Rikspolisstyrelsen som avses i

text: 7 a § polislagen (1984:387)

text: gäller endast vid förflyttning till en annan tillsvidareanställning.

text: Förordning (1995:121).

text: 8 kap.

text: Bemyndiganden

text: för verkställighet av

text: 5 kap. 5 § andra stycket

text: om rapporteftergift enligt

text: 9 § polislagen (1984:387)

text: om vilka hjälpmedel som får användas för att stoppa fordon enligt

text: 10 § 5 polislagen

text: samt

text: om dokumentation enligt

text: och

text: 28 §§

text: polislagen

text: Förordning (1998:42).

text: Rikspolisstyrelsen får meddela närmare föreskrifter

text: 9 kap.

text: Övriga bestämmelser

text: Polismyndighetens beslut får överklagas hos länsstyrelsen, om något annat inte följer av en annan bestämmelse än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: eller en bestämmelse som hänvisar till

text: 22 a § förvaltningslagen

text: Länsstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av en annan bestämmelse än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: eller en bestämmelse som hänvisar till

text: 22 a § förvaltningslagen

text: Beslut som länsstyrelsen har meddelat som andra instans i fråga om att anställa en arbetstagare får inte överklagas.

text: Förordning (1998:1036).

text: Bestämmelserna i

text: 34 § lagen (1994:260)

text: om offentlig anställning gäller också biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter, polisintendenter och polissekreterare.

text: Förordning (1998:72).

text: Frågor om skiljande av arbetstagare från annan anställning än provanställning på grund av deras personliga förhållanden samt frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning prövas av Rikspolisstyrelsen. Uppkommer en sådan fråga skall den myndighet som arbetstagaren lyder under utan dröjsmål anmäla den till Rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (1986:980).

text: Besked om bisyssla enligt

text: 12 § anställningsförordningen (1994:373)

text: lämnas av Rikspolisstyrelsen i fråga om de anställningar som regeringen beslutar om.

text: En polismyndighets besked om bisyssla får överklagas hos Rikspolisstyrelsen.

text: Rikspolisstyrelsens beslut i ett överklagat ärende får inte överklagas.

text: Förordning (1997:759).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1984 då förordningen (

text: ) med instruktion för rikspolisstyrelsen skall upphöra att gälla. Författningar som styrelsen har beslutat med stöd av bemyndiganden i den äldre instruktionen upphör att gälla den 1 juli 1986. Rikspolisstyrelsen får fram till dess utnyttja dessa bemyndiganden för att själv upphäva författningarna.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 15 §

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 16 §

text: den 1 oktober 1985, och i övrigt den 1 november 1985.

rpubl:andrar: ändr. 16, 31 §§

rpubl:andrar: ändr. 4, 20 a §§; omtryck

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1984:731) med instruktion för rikspolisstyrelsen

rdfs:label: Justitiedepartementet F3

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på rikspolisstyrelsen.

type: paragraf

text: Uppgifter

beteckning: 2 §

text: Grundläggande bestämmelser om rikspolisstyrelsens uppgifter som central förvaltningsmyndighet för polisväsendet finns i

text: 7 § första stycket polislagen (1984:387)

beteckning: 3 §

text: verka för ett förtroendefullt förhållande mellan polisen och allmänheten,

type: punkt

text: utarbeta planer och meddela föreskrifter och allmänna råd för beredskapsplaneringen inom polisväsendet samt ansvara för samordning av den polisiära planläggningen hos civilbefälhavarna,

text: föra centrala polisregister,

text: vara nationell byrå för internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol), meddela föreskrifter om polismyndigheternas samarbete med utländska polismyndigheter samt i övrigt upprätthålla de förbindelser som behövs med dessa polismyndigheter,

text: samordna de statliga myndigheternas medverkan i ambulans- och räddningsflygtjänsten samt fjällräddningstjänsten samt

text: samordna polisväsendets åtgärder mot illegal invandring.

text: Förordning (1985:753).

text: Utöver vad som följer av

text: polislagen (1984:387)

text: polisförordningen (1984:730)

text: , förordningen (

text: ) om utbildning och forskning inom polisväsendet eller av andra föreskrifter åligger det rikspolisstyrelsen särskilt att

beteckning: 4 §

text: polisverksamhet rörande brott mot rikets säkerhet,

text: bevaknings- och säkerhetsarbete i samband med statsbesök och vid liknande händelser,

text: polisverksamhet som bedrivs med hjälp av luftfartyg,

text: spaning mot narkotikabrottslighet, ekonomisk brottslighet och annan brottslighet, i de fall brottsligheten är av särskilt grov beskaffenhet och har riksomfattande karaktär eller internationell anknytning, samt utredning av sådan brottslighet om det finns särskilda skäl för detta,

text: spaning mot och utredning av brottslighet som riktar sig mot postverket, i de fall spaningen eller utredningen kräver särskild kännedom om postverkets rutiner vid postbefordran,

text: bearbetning i spanings- och utredningssyfte av sådan information om brottslighet som finns tillgänglig hos styrelsen,

text: polisverksamhet som föranleds av transporter av kärnämne eller kärnavfall samt

text: spaning efter intagna i kriminalvårdsanstalt som avvikit från verkställigheten av straff för sådan brottslighet som avses vid 4, om det finns särskilda skäl för styrelsen att utöva polisledningen.

text: Förordning (1987:1341).

text: Rikspolisstyrelsen får utöva polisledning i följande hänseenden, nämligen

beteckning: 5 §

text: När rikspolisstyrelsen leder polisverksamhet skall styrelsen samarbeta med de berörda regionala och lokala polismyndigheterna i den utsträckning som behövs för att verksamheten skall kunna bedrivas effektivt. Rikspolisstyrelsen skall därvid fortlöpande lämna upplysningar till de regionala och lokala polismyndigheterna om förhållanden som är av betydelse för dessa myndigheters verksamhet.

beteckning: 6 §

text: För sådan polisverksamhet som avses i

text: 4 §

text: får rikspolisstyrelsen tillkalla polisförstärkning från en lokal polismyndighet i den utsträckning som regeringen beslutar.

beteckning: 7 §

text: Rikspolisstyrelsen skall i mån av resurser på begäran av en länsstyrelse lämna förstärkning vid sådan spaning eller utredning som leds av en lokal eller en regional polismyndighet.

beteckning: 8 §

text: Rikspolisstyrelsen får, om berörda länsstyrelser inte kan enas i frågan, besluta om polisförstärkning från ett län till ett annat län.

text: Styrelsen får beordra polismän som är elever vid polishögskolan att tjänstgöra som polisförstärkning, om det finns särskilda skäl för det.

beteckning: 9 §

text: Rikspolisstyrelsen skall utfärda allmänna råd om polisverksamheten i den utsträckning detta behövs för att planmässighet, samordning och rationalisering av polisens arbete skall uppnås.

text: de ekonomiadministrativa och personaladministrativa rutinerna inom polisväsendet,

text: förbindelsetjänsten inom polisväsendet,

text: beväpning och övrig personlig utrustning för polismän och annan personal inom polisväsendet,

text: användningen av sådan materiel för polisverksamheten som rikspolisstyrelsen anskaffar,

text: säkerheten i samband med automatisk databehandling inom polisväsendet samt

text: de gemensamma informationssystemen för polisväsendet.

text: Rikspolisstyrelsen får, när enhetlighet behövs, meddela föreskrifter om

text: Rikspolisstyrelsen har tillsyn över rekryteringsverksamheten inom polisväsendet och får meddela föreskrifter om länsstyrelsernas och polismyndigheternas handläggning av ärenden rörande rekrytering.

text: Förordning (1985:753).

text: försäljning av programvara för automatisk databehandling,

text: konsultverksamhet i fråga om användning av automatisk databehandling med särskild inriktning på datasäkerhet samt

text: konsultverksamhet i fråga om säkerhetsskydd i övrigt.

text: Rikspolisstyrelsen får bedriva uppdragsverksamhet inom följande områden, nämligen

text: Ett förordnande på en tjänst med sådana arbetsuppgifter som anges i

text: första stycket

text: får meddelas att gälla för bestämd tid eller tills vidare längst till viss tidpunkt. Sådana arbetsuppgifter skall handläggas inom säkerhetsavdelningen.

text: Förordning (1985:233).

text: Rikspolisstyrelsen är chefsmyndighet för statens kriminaltekniska laboratorium.

text: Organisation

text: Rikspolisstyrelsen leds av en styrelse som består av åtta personer. I styrelsen ingår rikspolischefen och överdirektören vid rikspolisstyrelsen. Rikspolischefen är ordförande.

text: Till styrelsen skall dessutom chefen för utrikesdepartementets politiska avdelning knytas som sakkunnig i utrikespolitiska frågor. Denne skall ha rätt att närvara och yttra sig vid styrelsens sammanträden i sådana frågor som rör säkerhetsavdelningens verksamhet och som inte avser frågor om utlämnande av uppgifter enligt personalkontrollkungörelsen (1969:446). Den sakkunnige har rätt att för ett visst tillfälle sätta någon annan i sitt ställe.

text: Om styrelsens sammansättning vid handläggning av frågor enligt personalkontrollkungörelsen gäller särskilda bestämmelser.

text: Kungörelsen (

text: ) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på rikspolisstyrelsen. Personalföreträdare får även den vara som är anställd i den lokala polisorganisationen.

text: Förordning (1986:981).

text: Rikspolischefen är chef för rikspolisstyrelsen.

text: Överdirektören är rikspolischefens ställföreträdare. Han utövar rikspolischefens tjänst när denne har förhinder och inträder efter beslut av rikspolischefen även i övrigt i dennes ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden. Vad som har sagts nu gäller dock inte i fall som avses i

text: fjärde stycket

text: När både rikspolischefen och överdirektören har förhinder, utövas rikspolischefens tjänst av den avdelningschef som rikspolischefen bestämmer.

text: I frågor som rör polisverksamhet rörande brott mot rikets säkerhet utövar chefen för avdelningen för säkerhetsfrågor rikspolischefens tjänst när denne har förhinder. Har även avdelningschefen förhinder utövas rikspolischefens tjänst av den byråchef vid avdelningen för säkerhetsfrågor som rikspolischefen bestämmer.

text: Förordning (1985:402).

text: Inom rikspolisstyrelsen finns tre avdelningar, en för polisfrågor, en för administrativa frågor samt en för säkerhetsfrågor.

text: Varje avdelning förestås av en avdelningschef.

text: Inom avdelningen för polisfrågor finns tre byråer, två polisbyråer och registerbyrån, inom avdelningen för administrativa frågor finns tre byråer, ekonomibyrån, personalbyrån och databyrån samt inom avdelningen för säkerhetsfrågor ett sekretariat och två byråer. Inom den administrativa avdelningen finns vidare en polishögskola.

text: Varje byrå och sekretariatet vid avdelningen för säkerhetsfrågor förestås av en byråchef. Polishögskolan förestås av en rektor.

text: Inom rikspolisstyrelsen finns dessutom ett verkskansli. Vid kansliet finns en verksjurist och en verksplanerare.

text: Förordning (1987:97).

text: Hos rikspolisstyrelsen finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång av medel. Av

text: 5 kap. 11 § polisförordningen (1984:730)

text: följer att polismän i den lokala polisorganisationen är skyldiga att för projektverksamhet under en viss tid tjänstgöra vid styrelsen eller att medverka som instruktörer vid utbildning som bedrivs av rikspolisstyrelsen.

text: I mån av behov och tillgång på medel får rikspolisstyrelsen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Bestämmelserna i

text: 7 § första stycket inrättandeförordningen (1985:915)

text: gäller inte i fråga om polismanstjänster vid rikspolisstyrelsen. Sådana tjänster inrättas av regeringen.

text: Förordning (1986:324).

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om myndighetens organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor i samband med tillsättning av tjänster som lägst polisintendent, avdelningsdirektör eller avdelningsföreståndare vid rikspolisstyrelsen eller statens kriminaltekniska laboratorium,

text: andra frågor som rikspolischefen hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilt fall eller besluta sådana yttranden som avses i

text: 7 kap. 6 § polisförordningen (1984:730)

text: Förordning (1986:981).

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst tre av de i

text: 14 § första stycket

text: angivna ledamöterna är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:981).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan rikspolischefen och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får rikspolischefen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Frågor om skiljande av en arbetstagare från någon annan anställning än en provanställning på grund av hans personliga förhållanden samt frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning prövas för tjänstemän vid rikspolisstyrelsen, statens kriminaltekniska laboratorium och den lokala polisorganisationen av en särskild nämnd, personalansvarsnämnden, vid rikspolisstyrelsen.

text: Personalansvarsnämnden består av rikspolischefen, som är nämndens ordförande, den avdelningschef som rikspolischefen bestämmer, verksjuristen samt tre andra ledamöter som utses särskilt av regeringen.

text: Vid förhinder för chefen för avdelningen för polisfrågor eller verksjuristen utser rikspolischefen någon annan tjänsteman att tjänstgöra i den frånvarandes ställe. För de särskilt utsedda ledamöterna finns ersättare. Nämnden är beslutför endast när samtliga ledamöter är närvarande.

text: Den som utsetts att vara personalföreträdare vid rikspolisstyrelsen enligt kungörelsen (

text: ) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. får medverka i personalansvarsnämnden enligt

text: 8 §

text: nämnda kungörelse även när nämnden behandlar frågor som avser arbetstagare vid statens kriminaltekniska laboratorium eller i den lokala polisorganisationen.

text: Förordning (1987:1341).

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen eller personalansvarsnämnden avgörs av rikspolischefen ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av rikspolischefen, får de avgöras av någon annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Förordning (1986:981).

text: I rikspolischefens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som rikspolisstyrelsen har meddelat eller grunder som den tillämpar.

text: Beslut som innebär utövning av polisledning fattas utan föredragning. Andra ärenden avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 21 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den avdelning eller byrå dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Rikspolischefen får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Avdelningschefen har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans avdelning föredras av någon annan. Motsvarande rätt tillkommer byråcheferna.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 25 § har upphävts genom förordning (1986:981).

text: Rikspolischefen får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Rikspolischefen, överdirektören och avdelningscheferna skall, när så är möjligt, gemensamt delta i beredningen av viktigare ärenden, utom i ärenden som innebär utövning av polisledning eller hör till avdelningen för säkerhetsfrågor.

text: Tjänstetillsättning, bisysslor m.m.

text: Rikspolischefen och överdirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Tjänsterna som avdelningschef, byråchef, rektor, verksjurist och verksplanerare tillsätts av regeringen efter anmälan av rikspolischefen.

text: Andra tjänster tillsätts av rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (1986:324).

text: Andra styrelseledamöter än rikspolischefen och överdirektören förordnas av regeringen för högst tre år. Detsamma gäller de ledamöter av personalansvarsnämnden som regeringen utser särskilt och ersättare för dessa.

text: Förordning (1986:981).

text: Bisysslebesked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av rikspolisstyrelsen även i fråga om avdelningschefer, byråchefer, rektor, verksjuristen och verksplaneraren.

text: Förordning (1987:97).

text: Rikspolisstyrelsen företräder staten inom sitt verksamhetsområde om annat inte följer av särskilda föreskrifter.


dcterms:title: Förordning (1984:733) om tillsättning av vissa tjänster inom polisväsendet

rdfs:label: Civildepartementet PO

text: Vid tillsättning av tjänster vid rikspolisstyrelsen och i den lokala polisorganisationen med anledning av polisväsendets omorganisation den 1 oktober 1984 skall följande särskilda bestämmelser gälla utöver vad som annars är föreskrivet om tillsättning av tjänster.

text: Bestämmelserna i

text: 10 a § anställningsförordningen (1965:601)

text: skall inte tillämpas på tjänster vid rikspolisstyrelsen.

text: Tjänster som inte tillsätts av regeringen får kungöras lediga till ansökan genom att anslås på anslagstavlan vid den myndighet där respektive tjänst finns inrättad och hos vederbörande länsstyrelse. Ansökningstiden skall i sådant fall vara tio dagar räknat från den dag då anslaget skedde på myndighetens anslagstavla.

text: Beslutar tillsättningsmyndigheten efter ett ledigkungörande enligt

text: 3 §

text: att inte tillsätta en tjänst på grund av ledigkungörandet, skall tjänsten tillsättas enligt de föreskrifter som annars gäller.

text: En extra ordinarie tjänst som inrättas i stället för en motsvarande extra tjänst eller arvodestjänst får utan ledigkungörande tillsättas med den som innehar den extra tjänsten eller arvodestjänsten.

text: Förordningen (1976:1019)

text: om lediganmälan av statlig anställning och

text: omplaceringsförordningen (1984:110)

text: skall vid tillsättningsförfarande enligt

text: eller

text: 5 §§

text: inte tillämpas på de tjänster som omfattas av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1984:740) med bemyndigande för riksskatteverket enligt lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Regeringen bemyndigar riksskatteverket att fastställa inflationstal och omräkningstal enligt bestämmelserna i

text: 7 § lagen (1983:1086)

text: om vinstdelningsskatt.


dcterms:title: Förordning (1984:743) om viss begränsning av tidskoefficienten i fråga om bostadslån

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Tidskoefficienten enligt

text: 8 § första stycket förordningen (1978:384)

text: om beräkning av låneunderlag och pantvärde för bostadslån får under år 1985 höjas med sammanlagt högst tre procent. För ärenden enligt

text: tredje stycket

text: samma paragraf, i vilka preliminärt lånebeslut har meddelats under år 1984, får dock tidskoefficienten under år 1985 höjas med sammanlagt högst fyra procent.


dcterms:title: Förordning (1984:749) om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

text: Bankinspektionen skall, sedan avgift har fastställts enligt

text: 5 § lagen (1984:503)

text: om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag, anmana aktiebolaget att inom viss tid betala in avgiften på statsverkets checkräkning i riksbanken. Om betalning inte sker inom föreskriven tid skall bankinspektionen överlämna ärendet till kronofogdemyndigheten.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1984. Vid tillsättning av tjänst som handikappkonsulent för tillträde den 1 april 1984 skall följande gälla i stället för

text: 11 § andra stycket

text: . Tjänsten tillsätts av länsskolnämnden på regionens huvudort efter samråd med de andra länsskolnämnderna i regionen.

rpubl:andrar: ändr. 1, 4, 5 §§

rpubl:andrar: upph. 9 §; ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:title: Förordning (1984:75) om regional samverkan i fråga om undervisning för elever med handikapp

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Allmänna föreskrifter

text: Regional samverkan enligt denna förordning syftar till att genom samarbete över länsgränserna dels öka möjligheterna för elever med handikapp att välja mellan olika utbildningsalternativ inom det obligatoriska skolväsendet, dels ge elever med handikapp ökade möjligheter att välja studieväg i gymnasieskolan.

text: Förordning (1986:402).

type: rad

cells: Kronobergs, Kalmar, Blekinge, Kristianstads och Malmöhus län

cells: Jönköpings, Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Skaraborgs län

cells: Stockholms, Uppsala, Gotlands och Gävleborgs län

cells: Södermanlands, Östergötlands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Kopparbergs län

cells: Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län

type: tabell

text: För regional samverkan i fråga om undervisning för elever med handikapp indelas riket i fem planeringsregioner. Planeringsregionernas benämningar, huvudorter och omfattningar anges i nedanstående sammanställning.

text: I varje region finns det en planeringsberedning. Planeringsberedningen är knuten till den länsskolnämnd som finns på regionens huvudort.

text: Uppgifter

text: Planeringsberedningen har till uppgift att samordna insatserna i regionen för i första hand elever med handikapp i grundskolan, specialskolan, sameskolan och gymnasieskolan och elever med flera handikapp i särskolan samt att planera så att befintliga resurser utnyttjas på bästa möjliga sätt. Planeringsberedningen får vid behov även samordna insatserna för studerande med handikapp i kommunal utbildning för vuxna (

kind: term

text: grundvux och komvux

text: ) och studerande med flera handikapp i vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (

text: särvux

text: samordna insatserna för undervisning i teckenspråk för sådana elever utan hörselhandikapp i grundskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan och gymnasieskolan vilkas föräldrar eller syskon är döva,

text: bestämma arbetsområdet inom regionen för de konsulenter för rörelsehindrade elever, de konsulenter för synskadade förskolebarn och de konsulenter för synskadade elever som finns vid länsskolnämnderna i regionen och

text: fullgöra de övriga uppgifter som ankommer på planeringsberedningen enligt särskilda föreskrifter.

text: Förordning (1989:376).

text: Det åligger vidare planeringsberedningen att

text: Planeringsberedningen skall fortlöpande samarbeta med specialskolorna, med de landstingskommunala hörselvårdskonsulenterna och med regioninstitutionerna för rörelsehindrade.

text: Förordning (1986:402).

text: Organisation

text: I planeringsberedningen skall ingå minst två företrädare för varje länsskolnämnd i regionen. Av de två företrädarna bör den ene ha allmänna kunskaper om skolan och samhället och den andre ha kunskaper om undervisning av handikappade. I planeringsberedningen skall vidare ingå en av de landstingskommunala hörselvårdskonsulenterna i regionen.

text: Ledamöterna utses av länsskolnämnden på huvudorten, varvid de ledamöter som företräder regionens övriga länsskolnämnder utses efter förslag av dessa.

text: Nämnden utser ordförande och vice ordförande bland ledamöterna. För var och en av de övriga ledamöterna skall det finnas en ersättare. Ersättarna utses i samma ordning som ledamöterna.

text: I mån av behov och tillgång på medel får planeringsberedningen anlita utomstående som har kunskaper om handikapp.

text: Ärendenas handläggning

text: Planeringsberedningen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst halva antalet övriga ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Ordföranden, vice ordföranden och de tjänstemän vid länsskolnämnden på regionens huvudort som ordföranden bestämmer får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos beredningen. De får även pröva sådana frågor om utlämnande av allmän handling som hänskjuts till beredningen samt frågor som uppkommer i samband med överklagande av beredningens beslut.

text: Förordning (1986:994).

text: 9 § har upphävts genom förordning (1986:994).

type: upphavd

text: Tjänster som handikappkonsulent

text: Vid länsskolnämnden på varje regions huvudort finns det en tjänst som handikappkonsulent med uppgift att samordna handikappåtgärderna inom regionen. Handikappkonsulenten skall biträda planeringsberedningen i dess arbete.

text: Behörig till en tjänst som handikappkonsulent är den som har dels pedagogiska kunskaper, dels goda kunskaper om olika slag av handikapp.

text: Tjänsten tillsätts av länsskolnämnden på regionens huvudort efter förslag av planeringsberedningen.


dcterms:title: Förordning (1984:750) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Amerikas Förenta Stater beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Amerikas Förenta Stater beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva skall träda i kraft den 1 oktober 1984. Lagen tillämpas beträffande arvsskatt på arv efter person som avlider den 5 september 1984 eller därefter och beträffande gåvoskatt på gåva för vilken skattskyldighet uppkommer vid nämnda tidpunkt eller därefter.


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 18 §

dcterms:title: Förordning (1984:762) om turordning vid uppsägning av vissa lärare med statligt reglerad anställning i kommun m.m.

text: Inledande föreskrifter

text: lärare med statligt reglerad anställning i form av lönetjänster och arvodestjänster vid grundskolan och gymnasieskolan samt för grundutbildning för vuxna (grundvux) och kommunal vuxenutbildning (komvux) och

text: lärare som innehar sådana lönetjänster som avses i förordningen (

text: ) om tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun.

text: Denna förordning gäller för

text: Förordningen gäller inte för den som innehar en lönetjänst som tillsatts med konstitutorial eller med ett sådant förordnande på vilket äldre föreskrifter om konstitutorial skall tillämpas.

text: Denna förordning gäller i stället för

text: 3 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: och

text: 27 §§

text: lagen (

text: ) om anställningsskydd.

text: Förordning (1988:1046).

text: Vid tillämpning av denna förordning skall grundskolan, gymnasieskolan, grundvux och komvux i en kommun anses som en enhet, om något annat inte anges särskilt.

text: Förordning (1988:1046).

text: Lönetjänster som lärare betecknas i denna förordning med samma nummer som i

text: skolförordningen (1971:235)

text: och förordningen (

text: ) om tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun. Vad som sägs om en tjänst med visst nummer gäller även motsvarande arvodestjänster som timlärare och andra motsvarande tjänster som lärare, om något annat inte anges särskilt.

text: Förordning (1988:1046).

text: I denna förordning avses med kommun både kommuner och landstingskommuner.

text: Föreskrifter om facklig förtroendeman finns i lagen (

text: ) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen.

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 12 §§

text: tillämpas även när kollektivavtal tillfälligt inte gäller.

text: Turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist

text: Allmänna föreskrifter

text: Sådan turordning för uppsägning på grund av arbetsbrist, som avses i

text: 8 kap. 1 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning, skall fastställas enligt

text: 19 §§

text: denna förordning, om inte annat följer av

text: andra stycket

text: Enligt

text: 8 kap. 2 §

text: lagen om offentlig anställning skall vid bestämmandet av arbetstagares plats i turordningen hänsyn tas även till kravet att myndigheten på ett riktigt sätt fullgör förvaltningsuppgifter.

text: Är en kommun i fråga om en viss kategori av lärare bunden av kollektivavtal i förhållande till en lokal arbetstagarorganisation, kan kommunen och organisationen beträffande lärare som tillhör denna kategori komma överens om avvikelser från

text: och

text: 19 §§

text: , om det finns synnerliga skäl. Även om det inte finns synnerliga skäl, kan kommunen och organisationen komma överens om att lärare skall såsom anställning hos kommunen tillgodoräknas anställning som lärare eller skolledare hos annan arbetsgivare. En sådan överenskommelse får dock endast avse anställning hos staten eller statligt reglerad anställning hos annan arbetsgivare än staten. Anställningen skall avse en tjänst som omfattar minst 40 procent av heltidstjänstgöring eller avse två eller flera deltidstjänster som tillsammans har minst samma omfattning.

text: Förordning (1988:1046).

text: När turordning fastställs, skall den termin som infaller under det kalenderhalvår då uppsägning sker tillgodoräknas i sin helhet.

text: Turordning skall fastställas inom var och en av de turordningskretsar som anges i

text: 11 §

text: När lärares plats inom en turordningskrets skall bestämmas, skall lärarna inom kretsen fördelas på turordningsgrupp enligt

text: och

text: 14 §§

text: Turordningskretsar

text: En för innehavarna av tjänst som lärare 1.

text: En för innehavarna av tjänst som lärare 2.

text: En för innehavarna av tjänst som lärare 3 och 4.

text: En för dels innehavarna av tjänsterna som lärare 16--19, 23, 152--161, 167--172, 182 och 186, dels de lärare som avses i

text: 16 kap. 27 § skolförordningen (1971:235)

text: i vilkas tjänst ingår ett eller flera av de ämnen som avses i

text: 15 kap. 1 § 16

text: 16 kap. 1 § 152

text: --161 eller 167--172 samma förordning.

text: En för lärarna i varje ämne som avses i

text: 15 kap. 1 § 5

text: --15, 20 och 22 eller

text: 16 kap. 1 § 101

text: --151, 162--166, 173--181, 184 och 185

text: skolförordningen

text: . I fråga om lärare 22 anses därvid varje hemspråk som ett ämne.

text: En för innehavarna av tjänst som lärare 183.

text: Lärare som är anställda av kommunen skall hänföras till en eller flera turordningskretsar enligt följande:

text: Den som innehar en tjänst som lärare 23, 182 eller 186 skall hänföras till turordningskrets 4 i fråga om det eller de ämnen i tjänsten som avses i

text: första stycket 4

text: samt turordningskrets 5 i övrigt.

text: Förordning (1988:1046).

text: Är kommun i fråga om lärare inom en viss turordningskrets bunden av kollektivavtal med lokal arbetstagarorganisation, kan kommunen och organisationen komma överens om att turordning för uppsägning skall omfatta lärare vid enbart någon eller några skolenheter hos kommunen. Har en sådan överenskommelse träffats, skall vad som har föreskrivits i

text: 10 § första stycket

text: och

text: 11 §

text: gälla endast lärarna vid skolenheten eller skolenheterna.

text: Turordningsgrupper

text: Lärarna inom en turordningskrets fördelas på följande sex turordningsgrupper. Turordningsgrupp III tillämpas endast i fråga om tjänster som lärare 16--18 och 153.

text: Turordningsgrupp I: Lärare som innehar lönetjänst som lärare med förordnande tills vidare längst till viss tidpunkt och som inte uppfyller villkoren för behörighet till tjänsten;

text: Lärare som innehar arvodestjänst som timlärare men som inte uppfyller villkoren för behörighet till närmast motsvarande lönetjänst;

text: Turordningsgrupp II: Lärare som avgått med pension och som innehar arvodestjänst som timlärare samt uppfyller villkoren för behörighet till motsvarande lönetjänst;

text: Turordningsgrupp III: Lärare som innehar lönetjänst som lärare med förordnande tills vidare längst till viss tidpunkt under läsåret och vars förordnande meddelats enligt föreskrifterna i

text: 17 kap. 47 b § andra stycket skolförordningen (1971:235)

text: Turordningsgrupp IV: Lärare som innehar lönetjänst som lärare med förordnande tills vidare längst till viss tidpunkt och som uppfyller villkoren för behörighet till tjänsten;

text: Lärare som innehar arvodestjänst som timlärare och som uppfyller villkoren för behörighet till motsvarande lönetjänst;

text: Turordningsgrupp V: Lärare som innehar lönetjänst med förordnande tills vidare utan tidsbegränsning;

text: Vid tillämpningen av bestämmelserna om turordningsgrupperna II och IV skall, i fråga om tjänster som lärare 16--18 och 153, den anses behörig till en tjänst som uppfyller villkoren enligt

text: 17 kap. 47 b § första stycket skolförordningen

text: Förordning (1988:1046).

text: När lärare fördelas på turordningsgrupperna skall lärare, som innehar lönetjänst som lärare och som har medgivits befrielse från behörighetsvillkor när tjänsten tillsattes, jämställas med lärare som uppfyller villkoret. Vidare skall med lärare som uppfyller behörighetsvillkoren för lönetjänst som lärare jämställas den som har förklarats behörig till en sådan tjänst.

text: Förordning (1988:1046).

text: Lärares plats i turordning inom turordningskrets

text: En lärares plats i turordningen inom en turordningskrets bestäms efter hans placering i turordningsgrupp.

text: Lärare i turordningsgrupp med högre nummer har företräde framför lärare i grupp med lägre nummer.

text: Inom en turordningsgrupp har lärare med längre anställningstid företräde framför lärare med kortare anställningstid. Vid lika anställningstid ger högre levnadsålder företräde.

text: Vid tillämpning av

text: 16 §

text: skall lärare som tillhör någon av turordningsgrupperna I--IV tillgodoräknas endast anställningstid hos kommunen.

text: Anställningstid hos kommunen.

text: Hälften av anställningstid hos annan arbetsgivare. Sammanlagt får lärare tillgodoräknas högst 1 400 anställningsdagar.

text: För lärare som tillhör någon av turordningsgrupperna V och VI tillgodoräknas följande anställningstid:

text: Anställningstid för lärare som tillhör någon av turordningsgrupperna V och VI tillgodoräknas endast i den mån den avser en anställning som omfattar minst 40 procent av heltidstjänstgöring eller avser två eller flera deltidsanställningar som har minst samma omfattning.

text: Utöver vad som följer av första och

text: andra styckena

text: tillgodoräknas lärare som tillhör turordningsgrupperna I--VI en extra anställningsdag för varje anställningsdag efter fyllda 45 år. Sammanlagt får lärare dock tillgodoräkna sig högst 1 400 sådana extra anställningsdagar.

text: Förordning (1988:1046).

text: statligt reglerad anställning som lärare eller skolledare hos en kommun eller vid tidigare statsunderstödda skolor som numera har överförts till det kommunala skolväsendet samt anställning som skolkantor,

text: kommunalt reglerad anställning som lärare eller utbildningsassistent vid hem för vård eller boende inom socialtjänsten,

text: kommunalt reglerad anställning som vårdlärare i gymnasieskolan eller i kommunal högskoleutbildning,

text: sådan anställning i ett annat nordiskt land som motsvarar anställning enligt 1--3.

text: Vid tillämpning av

text: och

text: 17 §§

text: tillgodoräknas anställningstid i

text: Vid tillämpning av

text: 17 § andra stycket 2

text: tillgodoräknas dessutom anställningstid i statlig anställning som lärare eller skolledare och statligt reglerad sådan anställning i andra fall än som avses i

text: första stycket

text: Anställningstid som en lärare har fullgjort i en kommun som upplöses och delas i två kommuner den 1 januari 1983 tillgodoräknas i den av de två nybildade kommunerna där läraren får anställning.

text: Förordning (1990:110).

text: Vid tillämpning av

text: och

text: 17 §§

text: tillgodoräknas anställning med det antal dagar under terminstid som anställningen omfattar, dock högst med 280 dagar för redovisningsår.

text: Särskild föreskrift

text: I fråga om uppsägning som strider mot föreskrift om turordning finns bestämmelser i

text: 8 kap. 3 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning.

text: Mål om tillämpningen av föreskrift om turordning handläggs enligt lagen (

text: ) om rättegången i arbetstvister.

text: Företrädesrätt till återanställning

text: uppsägningen har avsett en lönetjänst som lärare,

text: läraren vid uppsägningen har innehaft denna tjänst med förordnande tills vidare utan tidsbegränsning,

text: läraren vid tidpunkten för anställningens upphörande har innehaft statligt reglerad anställning som lärare hos kommunen under sammanlagt mer än 280 dagar av terminstid under de senaste två åren.

text: En lärare som har sagts upp på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning hos kommunen om följande tre villkor är uppfyllda, nämligen att

text: Företrädesrätten gäller från den tidpunkt då uppsägning skedde och därefter till dess ett år har förflutit från den dag då anställningen upphörde.

text: Förordning (1988:1046).

text: Företrädesrätt till återanställning enligt

text: 21 §

text: avser tjänst som lärare vid kommunens grundskola eller gymnasieskola eller tjänst som lärare för kommunens grundvux eller komvux. Företrädesrätten gäller även tjänst enligt förordningen (

text: Företrädesrätten gäller endast anställning som lärare avsedd för minst 40 procent av heltidstjänstgöring under minst en termin. Har den företrädesberättigade begärt det, gäller företrädesrätten dock även anställning som avser mindre än 40 procent av heltidstjänstgöring eller som omfattar kortare tid än en termin. Sådan anställning skall omfatta minst två veckor i följd.

text: Förordning (1988:1046).

text: För att en lärare skall ha företrädesrätt till en lönetjänst fordras att läraren är behörig att anställas tills vidare på tjänsten.

text: För att en lärare skall ha företrädesrätt till arvodestjänst som timlärare fordras att läraren uppfyller behörighetsvillkoren för närmast motsvarande lönetjänst eller har förklarats behörig till en sådan tjänst.

text: Vid tillämpning av första eller

text: andra stycket

text: får befrielse från behörighetsvillkor inte medges.

text: Vid tillämpning av denna paragraf skall, i fråga om tjänster som lärare 16--18 och 153, den anses behörig till en tjänst som uppfyller villkoren enligt

text: 17 kap. 47 b § första stycket skolförordningen (1971:235)

text: Förordning (1988:1046).

text: Företrädesrätt till återanställning gäller ej till högre tjänst än den som det tidigare förordnandet avsåg, om inte särskilda skäl föranleder annat.

text: Företrädesrätt till återanställning gäller inte gentemot en lärare som skall erbjudas tjänst enligt

text: 17 kap. 49 b § skolförordningen (1971:235)

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (SÖ-FS 1984:49) om vissa åtgärder i fråga om anställningstrygghet för lärare med anställning tills vidare,

text: förordningen (1976-05-13) om åtgärder för övertalig personal vid lärarhögskolor,

text: föreskrifter som regeringen meddelar om omplacering av lärare i samband med omlokalisering av myndigheter.

text: Företrädesrätt till återanställning gäller utan hinder av

text: När turordning för företrädesrätt enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning skall fastställas, skall

text: 19 §§

text: tillämpas, om inte något annat följer av de grunder för tjänstetillsättning som avses i

text: 4 kap. 3 § andra stycket nämnda lag

text: eller

text: 17 kap.

text: 42 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: eller de föreskrifter som avses där.

text: Den som har företrädesrätt till tjänst som avses i denna förordning får förordnas på tjänsten utan att denna har anmälts ledig till den offentliga arbetsförmedlingen.

text: En lärare har inte företrädesrätt till återanställning innan han skriftligen hos arbetsgivaren har anmält anspråk på sådan företrädesrätt.

text: Antar en lärare ett erbjudande om återanställning, är han skyldig att tillträda anställningen först efter skälig övergångstid.

text: Avvisar läraren ett erbjudande om återanställning som skäligen borde ha godtagits, har läraren förlorat sin företrädesrätt. Om läraren antar eller avvisar ett erbjudande om återanställning för kortare tid än en termin eller ett erbjudande om mindre än halv tjänstgöring, behåller han dock sin företrädesrätt till återanställning. Detsamma gäller en lärare som antar ett erbjudande om anställning som reservlärare.

text: En lärare som har fått återanställning enligt föreskrifterna om företrädesrätt i denna förordning skall anses ha uppnått den anställningstid som fordras enligt lagen (

text: ) om anställningsskydd för rätt till längre uppsägningstid än en månad, rätt till besked om att tidsbegränsad anställning inte kommer att fortsätta samt företrädesrätt till återanställning.

text: Har i ärende om tillsättning av tjänst som avses i denna förordning gjorts gällande företrädesrätt, skall i fråga om överklagande av beslut om tillsättning av tjänsten gälla vad som föreskrivs om överklagande av beslut om tillsättning av tjänster som lärare.


dcterms:title: Förordning (1984:765) om uppläggande av ett nytt företagsinteckningsregister

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Företagsinteckningsregistret enligt lagen (

text: ) om företagshypotek skall läggas upp på grundval av innehållet i inskrivningsböckerna för ärenden om företagsinteckning enligt lagen (

text: ) om företagsinteckning. Närmare föreskrifter om uppläggandet meddelas av domstolsverket.