rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1993:1438

rpubl:andrar: ändr. 5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §; nya 5 a, 5 b, 5 c, 5 d, 5 e §§, rubr. närmast före 5 a §

dcterms:identifier: SFS 1989:854 i lydelse enligt SFS 2001:1011

dcterms:title: Förordning (1989:854) om försäkringsmäklare

rdfs:label: Finansdepartementet FÖ

text: Ansökan

text: Ansökan om registrering av försäkringsmäklare skall göras skriftligen hos Finansinspektionen (

text: registreringsmyndigheten

text: Förordning (2001:1011).

text: En ansökan av en juridisk person skall innehålla uppgift om sökandens firma, organisationsnummer, adress och telefonnummer samt om namn och personnummer för de fysiska personer som skall förmedla försäkringar för den juridiska personen.

text: I ansökan skall också anges för vilket eller vilka slag av försäkring som registrering söks.

text: registreringsbevis för sökanden,

text: utredning som behövs för att klarlägga att sökanden är oberoende av försäkringsgivarintressen, och

text: bevis om att sökanden har sådan försäkring för skadeståndsskyldighet som avses i

text: 4 § 1 lagen (1989:508)

text: om försäkringsmäklare.

text: Till en ansökan enligt

text: 2 §

text: skall fogas

text: Bevis enligt

text: första stycket 1

text: En ansökan av en fysisk person skall innehålla uppgift om sökandens namn, personnummer, adress och telefonnummer.

text: Om sökanden skall förmedla försäkringar för en juridisk person, som är registrerad som försäkringsmäklare eller som har ansökt om sådan registrering, skall uppgift lämnas om den juridiska personens firma, organisationsnummer, adress och telefonnummer. Om sökanden inte skall förmedla försäkringar uteslutande för den juridiska personen, skall det uppges.

text: bevis om att sökanden inte är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: 5 § första stycket 2 lagen (1989:508)

text: om försäkringsmäklare, om sådan försäkring krävs enligt den paragrafen, och

text: bevis om att sökanden har sådan utbildning eller kunskap som avses i

text: 5 § första stycket 4

text: lagen om försäkringsmäklare.

text: Till en ansökan enligt

text: 4 §

text: skall fogas

text: Bevis enligt

text: första stycket 1

text: får inte vara äldre än tre månader när ansökan ges in. FÖrordning (

text: Försäkringsmäklarregister

beteckning: 5 a §

text: Registrering av försäkringsmäklare görs i ett försäkringsmäklarregister. Registret förs med hjälp av automatiserad behandling. Registreringsmyndigheten är personuppgiftsansvarig enligt

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: för den behandling av personuppgifter som sker i registret.

text: Registret skall hållas tillgängligt hos registreringsmyndigheten.

text: Förordning (2001:1011).

ordinal: 5 a

beteckning: 5 b §

text: Försäkringsmäklarregistret skall ge offentlighet åt den information som ingår i registret.

text: den tillsyn som Finansinspektionen enligt lagen (

text: ) om försäkringsmäklare utövar över försäkringsmäklare och

text: information till allmänheten om juridiska och fysiska personer som registrerats i försäkringsmäklarregistret.

text: Förordning (2001:1011).

text: I fråga om personuppgifter skall registret ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för

ordinal: 5 b

beteckning: 5 c §

text: Registreringsmyndigheten skall se till att det inte uppkommer något otillbörligt intrång i registrerades personliga integritet eller några risker från säkerhetssynpunkt. För dessa syften får myndigheten i enskilda fall ställa upp villkor för behandlingen av personuppgifter.

text: Förordning (2001:1011).

ordinal: 5 c

beteckning: 5 d §

text: Bestämmelserna i

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: om rättelse och om skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna förordning.

text: Förordning (2001:1011).

ordinal: 5 d

beteckning: 5 e §

text: Att beslut om rättelse eller om avslag på ansökan om information enligt

text: 26 § personuppgiftslagen (1998:204)

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol följer av

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: Förordning (2001:1011).

ordinal: 5 e

text: Försäkring för skadeståndsskyldighet

text: Sådana försäkringar som avses i

text: 4 § 2

text: och

text: 5 § första stycket 3

text: lagen (19 89:508) om försäkringsmäklare skall tecknas hos försäkringsgivare som har tillstånd att driva försäkringsrörelse i Sverige eller som har tillstånd att driva sådan rörelse i någon av de stater som Finansinspektionen anger i föreskrifter. Inspektionen får i enskilda fall medge att försäkringen tecknas hos annan försäkringsgivare.

text: försäkringsskyddet gäller för skada som har orsakats under den tid då försäkringen har varit i kraft,

text: den skadelidande får rikta krav på ersättning enligt försäkringsavtalet direkt mot försäkringsgivaren, i den mån han inte har fått ersättning av den försäkrade,

text: ersättningen skall betalas ut till den skadelidande utan avdrag för självrisk,

text: försäkringsskyddet kan upphöra tidigast en månad efter det att Finansinspektionen har underrättats om upphörandet, och

text: försäkringsskyddet i övrigt är tillfredsställande i de avseenden som är av betydelse för den skadelidandes rätt.

text: Försäkringsvillkoren skall innebära att

text: Den högsta ersättning som kan utgå vid ett skadefall skall motsvara minst 200 gå nger det basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring som gällde när den skadelidande fick kännedom om skadan. Den högsta ersättning som sammanlagt kan utgå under ett år skall för varje påbörjat tiotal mäklare som omfattas av försäkringen motsvara minst 2 000 gånger det basbelopp som gäller för det året. Den högsta ersättning som kan utgå under ett år behöver dock inte motsvara mer än 6 000 basbelopp för varje juridisk person som omfattas av försäkringen.

text: Om det är påkallat med hänsyn till inriktningen och omfattningen av den verksamhet som omfattas av försäkringen, får Finansinspektionen bestämma högre försäkringsbelopp än som sägs i

text: tredje stycket

text: I fråga om verksamhet som avser förmedling av skadeförsäkringar till näringsidkare med fler än tio årsanställda får Finansinspektionen föreskriva avvikelser frå n bestämmelserna i andra och

text: tredje styckena

text: Förordning (1992:1549).

text: Utbildning

text: Om inte Finansinspektionen i det särskilda fallet bestämmer annat, skall den utbildning som avses i

text: 5 § första stycket 4 lagen (1989:508)

text: om försäkringsmäklare uppfylla de krav som allmänt ställs på utbildning för fälttjänstemän i försäkringsbolag.

text: Finansinspektionen får meddela närmare föreskrifter om vad som krävs för att den som varit verksam som försäkringsmäklare i annat land skall kunna registreras som försäkringsmäklare utan att ha sådan utbildning som avses i

text: första stycket

text: Förordning (1995:792).

text: Övriga bestämmelser

text: 2 § första stycket

text: 3 § första stycket 2

text: 4 § första stycket

text: 4 § tredje stycket andra meningen

text: 5 § första stycket 1

text: och 2.

text: Förordning (1993:1438).

text: Försäkringsmäklaren skall utan dröjsmål anmäla till Finans- inspektionen om det sker förändringar i de förhållanden som avses i

beteckning: 8 a §

text: Finansinspektionen skall fastställa formulär som avses i

text: 12 § lagen (1989:508)

text: om försäkringsmäklare.

text: Förordning (1993:1438).

ordinal: 8 a

text: Om en försäkringsmäklare anmäler att han har upphört med sin verksamhet eller Finansinspektionen återkallar registreringen, skall inspektionen avföra mäklaren ur registret.

text: Förordning (1993:1438).

text: Finansinspektionen får meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av lagen (

text: ) om försäkringsmäklare.

text: Förordning (1993:1438).


rpubl:andrar: ändr. 4, 6 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 15 februari 1991. Bestämmelserna i

text: 11 a §

text: tillämpas även i ärenden i vilka ersättningslån har beviljats enligt äldre bestämmelser, om lånet betalas ut efter ikraftträdandet.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993.

type: punkt

text: Förordningen tillämpas även på sådana lån och bidrag som beviljats eller sökts före ikraftträdandet. I sådana ärenden i vilka ansökningar om lån och bidrag kommit in till länsbostadsnämnden före ikraftträdandet tillämpas dock äldre bestämmelser om förfarande och överklagande.

type: lista

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1994. Förordningen tillämpas även på dessförinnan anhängiggjorda ärenden som inte avgjorts före ikraftträdandet.

text: De upphävda bestämmelserna i

text: 22 §§

text: tillämpas fortfarande i ärenden i vilka ersättningslån beviljats eller beviljas på grundval av en låneansökan som kommit in till Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB före utgången av år 1993, om inte annat följer av förordningen (

text: ) om ändrade bestämmelser i fråga om sådana räntebidrag för bostäder som lämnas enligt vissa äldre förordningar.

rpubl:andrar: upph. 13-22 §§, rubr. närmast före 13 §; ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 6 §§

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om lån som beviljas enligt förordningen.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1989:858 i lydelse enligt SFS 1994:2000

dcterms:title: Förordning (1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål

rdfs:comment: Ändr. inf t.o.m. SFS1991:14.

rdfs:label: Näringsdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Enligt denna förordning lämnas lån (

kind: term

text: ersättningslån

text: ) för att underlätta sådan förtida återbetalning av vissa äldre statslån för bostadsändamål som görs frivilligt eller till följd av att lånet vid ägarbyte inte får övertas eller att återbetalning av lånet är ett villkor för bostadslån för ombyggnad.

text: Förordning (1993:1588).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Ärenden om ersättningslån handläggs av SBAB, Statens Bostadslåneaktiebolag.

text: Förordning (1994:2000).

text: Ansökan om sådant lån skall göras skriftligen hos bolaget.

text: Bolagets beslut får överklagas till Boverket. Boverkets beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1993:346).

beteckning: 3 §

text: Ärenden om räntebidrag handläggs av Boverket och länsstyrelserna.

text: Länsstyrelsen i det län där den fastighet som avses med ansökan är belägen beslutar i frågor om bidrag. Boverket sköter utbetalningen av bidrag.

text: Länsstyrelsens beslut får överklagas hos Boverket. Boverkets beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1993:1117).

text: Förutsättningar för lån

beteckning: 4 §

text: bostadslån enligt

text: bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: eller mot- svarande äldre bestämmelser, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985,

text: egnahemslån och förbättringslån enligt kungörelsen (1957:359) om egnahems- lån m. m. eller motsvarande äldre bestämmelser,

text: energisparlån enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd till energi- besparande åtgärder i bostadshus m.m. eller motsvarande äldre bestämmelser,

text: förbättringslån enligt kungörelsen (1962:538) om förbättringslån,

text: förvärvslån enligt förordningen (

text: ) om lån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt

text: förköpslagen (1967:868)

text: , förordningen (

text: ) om lån för förvärv från staten av bostadsfastigheter för permanent bruk eller förordningen (

text: ) om lån för förvärv av egnahemsfastighet i vissa fall, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985,

text: hyresförlustlån enligt förordningen (

text: ) om hyresförlustlån eller motsvarande äldre bestämmelser,

text: inventarielån enligt kungörelsen (1959:371) om lån från lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder,

text: lån enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlings- lokaler eller motsvarande äldre bestämmelser, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985,

text: lån enligt förordningen (

text: ) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus eller motsvarande äldre bestämmelser, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985,

text: lån enligt förordningen (

text: ) om lån till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. eller motsvarande äldre bestämmelser,

text: markförvärvslån enligt kungörelsen (1968:227) om markförvärvslån till kommun,

text: räntelån enligt räntelånekungörelsen (1967:553),

text: särskilda lokallån enligt

text: 3 § förordningen (1982:1272)

text: om statligt lånestöd till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985,

text: tertiärlån och tilläggslån enligt kungörelsen (1957:360) om tertiärlån m.m. eller motsvarande äldre bestämmelser,

text: tilläggslån enligt kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till kultur- historiskt värdefull bebyggelse,

text: tilläggslån för anordnande av studentbostäder som beviljats enligt bemyndigande av Kungl. Maj:t under åren 1951--1962,

text: tomträttslån enligt tomträttslånekungörelsen (1965:905),

text: underhållslån enligt förordningen (

text: ) om lån för underhåll av vissa bostadshus,

text: lån som avses i förordningen (

text: ) om vissa lån till forsknings- inriktat experimentbyggande.

text: Förordning (1990:917).

text: Ersättningslån kan lämnas för förtida återbetalning av följande lån:

beteckning: 5 §

text: Ersättningslån lämnas efter ansökan av den som står som låntagare för statslånet.

text: Om statslånet avser en fastighet som övergått till ny ägare eller tomträtts- havare lämnas dock ersättningslån efter ansökan av den nye ägaren eller tomträttshavaren. För ersättningslån i ett sådant fall krävs det att den nye ägaren eller tomträttshavaren kan antas ha förutsättningar att förvalta huset på ett tillfredsställande sätt.

text: Förordning (1993:346).

beteckning: 6 §

text: att fastigheten eller tomträtten används för samma ändamål som det för vilket statslånet beviljats,

text: att fastigheten eller tomträtten inte genom vanvård eller på annat sätt minskat i värde,

text: att betryggande brandförsäkring finns tecknad,

text: att statslånet återbetalas vid den tidpunkt som SBAB, Statens Bostadslåneaktiebolag bestämmer, samt

text: att säkerhet för lånet ställs i form av panträtt i fastigheten eller tomträtten eller i form av sådan borgen såsom för egen skuld som kan antas utgöra betryggande säkerhet.

text: För ersättningslån krävs det vidare

text: Första stycket 1 gäller inte lån som avses i

text: 4 § 19.

text: I stället krävs det att lånet tillgodoser ett permanentbostadsändamål.

text: Första stycket 5 gäller inte om låntagaren är en kommun, ett landsting, en samfällighetsförening eller en församling eller kyrklig samfällighet som avses i

text: kyrkolagen (1992:300)

text: . Ersättningslån till dessa låntagare lämnas utan säker- het.

text: Förordning (1994:2000).

beteckning: 7 §

text: Om statslånet avser ett egnahem och kommunen har åtagit sig att svara för förlust på lånet intill en viss andel av låneskulden, gäller som ytterligare förutsättning för ersättningslån att kommunen gör ett motsvarande åtagande för detta lån.

beteckning: 8 §

text: Ersättningslån lämnas inte, om sökanden är på obestånd eller av andra skäl kan antas sakna förutsättningar att fullgöra de ekonomiska förpliktelser som följer med lånet.

text: Lånets storlek

beteckning: 9 §

text: Ersättningslån lämnas högst med ett belopp som motsvarar kapitalskulden på statslånet eller statslånen vid tidpunkten för återbetalningen jämte vid samma tidpunkt upplupen ränta på lånet eller lånen.

text: Om ersättningslån lämnas till följd av att fastigheten eller tomträtten övergått till en kommun, ett allmännyttigt bostadsföretag eller en bostads- rättsförening som uppfyller de förutsättningar som anges i

text: 26 §

text: ombyggnads- låneförordningen för bostäder (

text: ), får lånet höjas med ett belopp som motsvarar förvärvstillägget enligt

text: 27 § förordningen (1986:694)

text: om handläggning, förvaltning, m.m. av bostadslån och räntebidrag under förutsätt- ning att sådant tillägg hade beviljats om bostadslånet övertagits.

text: Mindre avvikelser från bestämmelserna om ersättningslånets storlek får göras, om detta är administrativt lämpligt.

text: Förordning (1993:346).

text: Ränte- och amorteringsvillkor

text: Ersättningslån löper med bunden ränta från utbetalningsdagen. Räntesatsen samt tidpunkt och villkor för ändring av räntesatsen under lånetiden fastställs med ledning av räntevillkoren för obligationslån utgivna av Statens Bostads- finansieringsaktiebolag, SBAB.

text: Amorteringstiden för ersättningslånet och amorteringsplanen skall motsvara de amorteringstider och amorteringsplaner som normalt tillämpas på den allmänna lånemarknaden för lån mot panträtt i fastighet.

text: Förordning (1993:346).

text: 11 a § har upphävts genom förordning (1993:346).

type: upphavd

text: Övertagande och uppsägning av lån

text: Följande bestämmelser i förordningen (

text: ) om handläggning, förvaltning, m. m. av bostadslån och räntebidrag skall tillämpas i fråga om ersättningslån:

text: 22 § första

text: och

text: tredje styckena

text: 23 § första stycket första punkten

text: och

text: andra stycket

text: och

text: 25 § första punkten

text: om övertagande av lån,

text: och

text: 30 a §§

text: om uppsägning av lån.

text: Förordning (1993:346).

text: 13 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

sort: upphavd

text: har upphävts genom förordning (1993:1588).

type: redaktionell

text: 15 a § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 17 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 18 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 19 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 20 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 21 § har upphävts genom förordning (1993:1588).

text: 22 § har upphävts genom förordning (1993:1588).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1990 och tillämpas i fråga om sådana överlåtelser som sker efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:title: Förordning (1989:868) om uppsägning av vissa statslån till bostadsbyggande m.m.

text: Sådana statliga lån som anges i en till denna förordning fogad förteckning (

text: bilaga

text: ) skall sägas upp till betalning, om den fastighet eller tomträtt för vilken lånet är beviljat övergår till ny ägare eller tomträttshavare. Är lånet beviljat för flera fastigheter eller tomträtter och övergår inte samtliga fastigheter eller tomträtter, skall lånet till berörd del sägas upp till betalning.

text: Innan beslut om uppsägning enligt

text: 1 §

text: meddelas, skall den nye ägaren eller tomträttshavaren upplysas om möjligheten att få lån enligt förordningen (

text: ) om ersättningslån för bostadsändamål och ges skälig tid att ansöka om ett sådant lån.

text: Förordning (1994:256).

text: Bilaga

text: Bostadslån enligt bostadslånekungörelsen (1962:537).

text: Egnahemslån enligt kungörelsen (1957:359) om egnahemslån m. m. eller motsvarande äldre bestämmelser, om lånet i sin helhet är ett räntebärande amorteringslån.

text: Energisparlån enligt

ordinal: a

text: förordningen (

text: ) om lån till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. eller motsvarande äldre bestämmelser eller

ordinal: b

text: förordningen (

text: ) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. eller motsvarande äldre bestämmelser, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985.

text: Förbättringslån enligt kungörelsen (1962:538) om förbättringslån.

text: Hyresförlustlån enligt kungörelsen (1972:760) om lån till kostnader för outhyrda lägenheter.

text: Lån enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler eller motsvarande äldre bestämmelser, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985.

text: Reparationslån enligt förordningen (

text: ) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985.

text: Räntelån enligt räntelånekungörelsen (1967:553).

text: Särskilda lokallån enligt

text: 3 § förordningen (1982:1272)

text: om statligt lånestöd till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter, om lånet har betalats ut före den 1 juli 1985.

text: Tertiärlån enligt kungörelsen (1957:360) om tertiärlån m. m. eller motsvarande äldre bestämmelser.

text: Tilläggslån för anordnande av studentbostäder som beviljats enligt bemyndigande av Kungl. Maj:t under åren 1951--1962.

text: Förteckning över vissa statslån till bostadsbyggande m. m.

type: bilaga


rpubl:andrar: ändr. 25 §

rpubl:andrar: ändr. 40 §

dcterms:title: Förordning (1989:88) om förvaltningen av kyrklig jord

rdfs:label: Civildepartementet KY

text: Inledande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om förvaltningen av kyrklig jord finns i

text: 41 kap.

text: kyrkolagen (1992:300)

text: Förordning (1992:1106).

text: Innehåll

text: förvaltningen (

text: 8 §§

text: upplåtelse av rättigheter m. m. (

text: 15 §§

text: redovisning för förvaltningen (

text: 23 §§

text: tillsyn över förvaltningen (

text: 29 §§

text: försäljning eller byte (

text: 39 §§

text: prästlönefonder m. m. (

text: 49 §§

text: köp av fast egendom eller tomträtt (

text: 54 §§

text: Kammarkollegiets föreskrifter (

text: 55 §

text: hur man överklagar beslut enligt denna förordning (

text: 56 §

text: I denna förordning finns föreskrifter om

text: Definitioner m. m.

text: Vad som menas med kyrklig jord, löneboställe, prästgård, församlingskyrkas fastighet, prästlönefondsfastighet, kyrkofondsfastighet, domkyrkas fastighet, biskopsgård, prästlönefond, prästlönejordsfond samt församlingskyrkas och domkyrkas fastighetsfond framgår av

text: 41 kap.

text: och

text: 34 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: Med boställsskog avses skog som hör till ett eller flera löneboställen.

text: Förordning (1992:1106).

text: Vid tillämpningen av förordningens föreskrifter om försäljning eller byte av kyrklig jord och om undantag från skyldigheten att fondera medel skall även sådan fast egendom där en församlingskyrka eller en domkyrka av stiftelsekaraktär är uppförd anses som församlingskyrkas fastighet respektive domkyrkas fastighet.

text: Förvaltningen

text: Förteckning över den kyrkliga jorden m. m.

text: Egendomsnämnden skall föra en förteckning över den kyrkliga jorden i stiftet och pastoratens prästlönefonder. Förteckningen skall innehålla de uppgifter som Kammarkollegiet föreskriver.

text: Förvaltning på annat sätt

text: Kammarkollegiet får efter ansökan av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta att denna skall förvaltas på något annat sätt än som anges i

text: 41 kap.

text: 7 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: Förordning (1992:1106).

text: Särskilda bestämmelser om prästgårdar

text: Ett hus på en prästgård eller på ett löneboställe som tidigare har varit prästgård får byggas om endast efter medgivande av egendomsnämnden. Detsamma gäller i fråga om andra åtgärder som kan inverka på den yttre eller inre byggnadskaraktären hos hus på en sådan prästgård.

text: I sådana ärenden skall egendomsnämnden inhämta yttrande från länsstyrelsen, om de avser kulturhistoriskt värdefulla prästgårdar.

text: Kostnader för biskopsgårdarnas förvaltning

text: Egendomsnämnden får besluta om arbeten på en annan biskopsgård än biskopsgården i Lunds stift till en kostnad av högst 100 000 kronor per år. Om kostnaderna överstiger detta belopp, prövar Kammarkollegiet frågor om sådana arbeten.

text: Överstiger kostnaderna 500 000 kronor per år eller uppkommer fråga om att förvärva eller överlåta en biskopsgård, skall Kammarkollegiet ge Kyrkofondens styrelse tillfälle att yttra sig över förslaget.

text: För biskopsgården i Lunds stift finns särskilda bestämmelser.

text: Förordning (1992:1106).

text: Upplåtelse av rättigheter m. m.

text: Jordbruksarrende

text: Om någon annan än egendomsnämnden upplåter kyrklig jord på jordbruksarrende, skall upplåtaren sända en kopia av arrendeavtalet till egendomsnämnden.

text: Rätt till jakt eller fiske

text: Vid upplåtelse av rätt till jakt eller fiske enligt

text: 41 kap.

text: 22 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: skall upplåtaren beakta hur jakt eller fiske utövas på angränsande fastigheter.

text: I ärenden om upplåtelse av rätt till jakt eller fiske som berör ett lönebo- ställe skall egendomsnämnden samråda med pastoratet.

text: Förordning (1992:1106).

text: Nyttjanderätt m. m.

text: Ansökan om upplåtelse av någon sådan rättighet som avses i

text: 41 kap. 23 § kyrkolagen (1992:300)

text: görs hos den som företräder den kyrkliga jorden.

text: Förordning (1992:1106).

text: Avtal om upplåtelse av någon sådan rättighet som avses i

text: 11 §

text: skall skrivas under av den som företräder den kyrkliga jorden i ärendet.

text: Har beslutet om upplåtelse inte vunnit laga kraft innan avtalet ingås, skall avtalet innehålla ett förbehåll om att det gäller endast under förutsättning att det vinner laga kraft.

text: 13 § har upphävts genom förordning (1992:1106).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1992:1106).

text: Naturreservat eller naturminne

text: I ärenden som rör naturreservat eller naturminnen och som avser löneboställen, församlingskyrkors fastigheter, prästlönefondsfastigheter eller andra domkyrkors än Lunds domkyrkas fastigheter skall Kammarkollegiet företräda den kyrkliga jorden, om egendomsnämnden och länsstyrelsen är av olika meningar om ersättningen eller inlösen av en fastighet.

text: Detsamma gäller om egendomsnämnden anser att ersättningen bör betalas med mer än 1 000 000 kronor eller ärendet avser inlösen av en fastighet med ett salu- värde som överstiger 1 000 000 kronor.

text: Dessa bestämmelser tillämpas också på Lunds domkyrkas fastigheter. Vad som sägs om egendomsnämnden skall därvid i stället avse Domkyrkorådet i Lund.

text: Redovisning för förvaltningen

text: Skog på församlingskyrkors fastigheter

text: Församlingen skall senast den 1 april varje år till pastoratet redovisa sin förvaltning av skogen på församlingskyrkans fastigheter under föregående räkenskapsår (

text: kalenderår

text: Samtidigt som församlingen lämnar redovisningen till pastoratet skall den betala ut vinsten på förvaltningen. Församlingen får dock av vinsten avsätta dels det rörelsekapital som behövs för förvaltningen, dels vad som under året behövs för att anskaffa och underhålla sådan lös egendom som är avsedd för församlingskyrkan.

text: Prästlönefondsfastigheter och boställsskog m. m.

text: Egendomsnämnden skall för varje räkenskapsår upprätta planer för sin förvaltning av prästlönefondsfastigheterna och boställsskogen i stiftet. Av dessa planer skall det framgå hur stora inkomster och utgifter som nämnden har beräknat för räkenskapsåret.

text: Kopior av planerna skall senast den 1 april under räkenskapsåret sändas till pastoraten, som samtidigt skall få uppgift om sin andel i den beräknade vinsten eller förlusten på förvaltningen.

text: Egendomsnämnden skall senast den 1 april varje år till pastoraten redovisa sin förvaltning av varje prästlönefondsfastighet och boställsskogen under föregående räkenskapsår (

text: kalenderår

text: I redovisningen av en prästlönefondsfastighet skall det för varje pastorat anges hur stort belopp som motsvarar pastoratets andel i vinsten eller förlusten.

text: Samtidigt som egendomsnämnden lämnar redovisningen enligt

text: 18 §

text: skall nämnden betala ut vinsten på förvaltningen av prästlönefondsfastigheterna och boställsskogen till pastoraten.

text: Egendomsnämnden får dock av vinsten avsätta det rörelsekapital som behövs för förvaltningen.

text: I avräkning på utbetalningar enligt

text: första stycket

text: skall egendomsnämnden senast den 15 november under räkenskapsåret till pastoraten betala ut de inkomster som har flutit in med avdrag för vad som behövs som rörelsekapital.

text: Pastoraten skall till egendomsnämnden senast den 1 juni året efter räkenskapsåret betala in det belopp som motsvarar varje pastorats andel i förlusten på förvaltningen av prästlönefondsfastigheterna och boställsskogen.

text: Domkyrkors fastigheter m. m.

text: Utgifter för egendomsnämndens förvaltning av domkyrkans fastigheter skall betalas med inkomsterna av fastigheterna.

text: Om tillgängliga medel och väntade inkomster beräknas inte kunna täcka kommande utgifter, skall egendomsnämnden så snart som möjligt samråda med domkyrkans förvaltare om vilka åtgärder som bör vidtas. Ett sådant samråd skall även ske innan egendomsnämnden beslutar om en rationalise- ringsåtgärd eller en annan åtgärd av större vikt.

text: Egendomsnämnden skall betala ut överskottet av förvaltningen av domkyrkans fastigheter till domkyrkans förvaltare. Nämnden får dock av överskottet avsätta det rörelsekapital som behövs för de närmaste tre månaderna.

text: Överskottet skall betalas ut vid varje kvartals början, om det inte finns särskilda skäl till något annat.

text: Egendomsnämnden skall senast den 1 april varje år till domkyrkans förvaltare redovisa sin förvaltning av domkyrkans fastigheter under föregående räkenskapsår (

text: kalenderår

text: Tillsyn över förvaltningen

text: Planer

text: Egendomsnämnden skall se till att församlingarna och pastoraten i sin förvaltning iakttar föreskrifterna i

text: 41 kap.

text: och

text: 11 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: jord- och skogsbruket skall kunna bedrivas på ett sådant sätt att egendomens avkastningsförmåga tas tillvara på ekonomiskt bästa sätt,

text: naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen skall beaktas i skälig omfattning.

text: Egendomsnämnden skall därvid upprätta en plan för de åtgärder som behövs för att

text: Planen skall vid behov omprövas.

text: Förordning (1992:1106).

text: länsstyrelsen,

text: Skogsvårdsstyrelsen,

text: berörda kommuner och pastorat,

text: församlingar som förvaltar skog på församlingskyrkors fastigheter,

text: domkyrkans förvaltare,

text: sammanslutningar som kan anses företräda arrendatorer av kyrklig jord i stiftet.

text: I ärenden om att upprätta eller ompröva en sådan plan som avses i

text: 24 § andra stycket 1

text: skall egendomsnämnden samråda med

text: 24 § andra stycket 2

text: skall egendomsnämnden samråda med länsstyrelsen.

text: Förordning (1991:78).

text: Besiktning

text: Egendomsnämnden skall besiktiga sådan egendom som står under nämndens tillsyn, när det behövs.

text: Syn

text: Pastoraten skall underrätta egendomsnämnden om tidpunkten för syn enligt

text: 9 kap.

text: jordabalken

text: Pastoraten skall till egendomsnämnden sända en kopia av handlingarna över vad som har förekommit vid avräkning och syn enligt

text: 9 kap.

text: jordabalken

text: Undantag från egendomsnämndens tillsyn

text: Kammarkollegiet får besluta att kyrklig jord som pastoraten och församlingarna förvaltar enligt

text: 41 kap.

text: och

text: 6 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: inte skall stå under egendomsnämndens tillsyn.

text: Förordning (1992:1106).

text: Försäljning eller byte

text: Beslutande myndigheter

text: egendomens saluvärde överstiger 1 000 000 kronor,

text: ärendet i rättsligt hänseende är av särskilt invecklad art, eller

text: ärendet avser en kyrkofondsfastighet.

text: Kammarkollegiet prövar frågor om försäljning eller byte av kyrklig jord, om

text: Domkyrkorådet i Lund prövar frågor om försäljning eller byte av Lunds domkyrkas fastigheter i andra fall än som avses i

text: 30 §

text: och

text: Domkyrkorådet får dock oberoende av egendomens saluvärde avslå en ansökan om försäljning eller byte.

text: Egendomsnämnden prövar frågor om försäljning eller byte av kyrklig jord i andra fall än som avses i

text: och

text: 31 §§

text: Egendomsnämnden får dock oberoende av egendomens saluvärde avslå en ansökan om försäljning eller byte.

text: Ansökan

text: Ansökan om försäljning eller byte av kyrklig jord görs hos den som förvaltar den kyrkliga jorden.

text: I fråga om kyrklig jord som förvaltas av en församling eller ett pastorat görs dock ansökan hos egendomsnämnden.

text: Egendomsnämnden får på eget initiativ ta upp en fråga om försäljning eller byte av sådan kyrklig jord som avses i

text: andra stycket

text: Kulturhistoriskt värdefulla prästgårdar

text: I ärenden om försäljning eller byte av kulturhistoriskt värdefulla prästgårdar eller löneboställen som tidigare har varit prästgård skall egendomsnämnden ge länsstyrelsen tillfälle att yttra sig.

text: Värdering

text: För att fastställa värdet på den egendom som skall säljas eller bytas skall egendomen beskrivas och värderas, om det behövs.

text: Kostnader

text: Kostnader för försäljning eller byte av kyrklig jord får betalas med den ersättning som flyter in vid försäljningen eller bytet.

text: Avtal om överlåtelse

text: Avtal om överlåtelse av kyrklig jord skall skrivas under av egendoms- nämnden. Om avtalet avser en överlåtelse av en kyrkofondsfastighet eller Lunds domkyrkas fastighet, skall det dock skrivas under av Kammarkollegiet respektive Domkyrkorådet i Lund.

text: Om avtalet träffas innan beslutet om överlåtelsen har vunnit laga kraft, skall avtalet innehålla ett förbehåll om att det gäller endast under förutsättning att beslutet vinner laga kraft.

text: Egendomsnämnden skall sända en kopia av överlåtelseavtalet till egendomens förvaltare.

text: I fråga om prästlönefondsfastigheter eller boställsskog skall kopian dock sändas till de pastorat som skall få del av köpeskillingen eller mellanskillnaden.

text: I fråga om en domkyrkas fastigheter skall kopian sändas till domkyrkans förvaltare.

text: I ärenden där Kammarkollegiet enligt

text: 30 §

text: och

text: har beslutat om överlåtelse av kyrklig jord skall egendomsnämnden respektive Domkyrkorådet i Lund sända en kopia av överlåtelseavtalet till kollegiet.

text: Prästlönefonder m. m.

text: Undantag från skyldigheten att fondera medel

text: om medlen kommer från ett löneboställe, en prästgård eller en präst- lönefondsfastighet och skall användas för en värdebeständig rationalisering på ett löneboställe i samma pastorat, såvitt avser mark, byggnader och andra anläggningar,

text: om medlen kommer från en prästgård eller ett löneboställe som tidigare har varit prästgård och skall användas

text: för att anordna en ny prästgård eller nya expeditionslokaler för pastor,

text: för att köpa ett nytt löneboställe, avsett att användas som bostad åt en i pastoratet anställd präst utan att anvisas som tjänstebostad,

text: om medlen kommer från en församlingskyrkas fastighet och skall användas för

text: en väsentlig ombyggnad på församlingskyrkan eller annat arbete på kyrkobyggnaden som inte kan hänföras till vanligt underhåll, om kostnaden inte överstiger 500 000 kronor,

text: en värdebeständig rationalisering på en fastighet som tillhör samma församlingskyrka, såvitt avser mark, byggnader och andra anläggningar.

text: Egendomsnämnden får bevilja undantag från skyldigheten att fondera medel enligt

text: 41 kap. 29 § kyrkolagen (1992:300)

text: i följande fall, nämligen

text: Om medlen uppgår till ett ringa belopp, får egendomsnämnden även i andra fall än som avses i

text: första stycket

text: medge att beloppet omedelbart får användas för det ändamål för vilket egendomen har varit avsedd.

text: Förordning (1992:1106).

text: om medlen kommer från en församlingskyrkas fastighet och skall användas för en väsentlig ombyggnad av församlingskyrkan eller annat arbete på kyrkobyggnaden som inte kan hänföras till vanligt underhåll, om beloppet överstiger 500 000 kronor,

text: om medlen kommer från en domkyrkas fastighet eller biskopsgården i Lunds stift och skall användas

text: för en värdebeständig rationalisering på domkyrkans fastigheter, såvitt avser mark, byggnader och andra anläggningar,

text: för en väsentlig ombyggnad av domkyrkan eller annat arbete på domkyrkan som inte kan hänföras till vanligt underhåll,

text: för andra fall, om medlen uppgår till ett ringa belopp.

text: Förordning (1992:1106).

text: Kammarkollegiet får bevilja undantag från skyldigheten att fondera medel enligt

text: 41 kap. 29 § kyrkolagen (1992:300)

text: i följande fall, nämligen

text: Användningen av prästlönefondernas tillgångar

text: för att på något annat sätt än genom köp av fast egendom bekosta en värdebeständig rationalisering på pastoratets löneboställe, såvitt avser mark, byggnader och andra anläggningar,

text: till amortering av ett sådant lån ur kyrkofonden som har tagits upp för att betala kostnaderna för en värdebeständig rationalisering på pastoratets löneboställe,

text: för inköp av aktier eller förlagsbevis som är noterade på Stockholms fondbörs eller andelar i en aktiefond enligt

text: aktiefondslagen (1974:931)

text: , dock för högst hälften av tillgångarna i fonden,

text: för köp av fast egendom,

text: för tillskott till en prästlönejordsfond för köp av fast egendom.

text: Egendomsnämnden får medge att medel ur en prästlönefond får användas

text: Bestämmelser om köp av fast egendom och om tillskott till prästlönejords- fond finns i

text: och

text: 51 §§

text: Förordning (1990:194).

text: När medel ur en prästlönefond används på ett sådant sätt som anges i

text: 42 §

text: , skall man se till att den sammanlagda avkastningsförmågan av löneboställen, prästlönefondsfastigheter, prästlönefonder och prästlöne- jordsfonderna i stiftet tillgodogörs på ekonomiskt bästa sätt.

text: Användningen av prästlönejordsfondernas tillgångar

text: Medel ur en prästlönejordsfond får användas för att på annat sätt än genom köp av fast egendom bekosta en värdebeständig rationalisering av prästlönefondsfastighet, såvitt avser mark, byggnader och andra anläggningar. Därvid skall bestämmelserna i

text: 43 §

text: tillämpas.

text: Förordning (1990:194).

text: Användningen av församlingskyrkornas fastighetsfonder

text: för att på något annat sätt än genom köp av fast egendom bekosta en värdebeständig rationalisering på en församlingskyrkas fastighet, såvitt avser mark, byggnader och andra anläggningar,

text: för inköp av aktier eller förlagsbevis som är noterade på Stockholms fondbörs eller i andelar i en aktiefond enligt

text: aktiefondslagen (1974:931)

text: , dock för högst hälften av tillgångarna i fastighetsfonden,

text: för väsentlig ombyggnad av församlingskyrkan eller för sådant annat arbete på församlingskyrkan som inte är att hänföra till vanligt underhåll, om beloppet inte överstiger 500 000 kronor,

text: för köp av fast egendom.

text: Egendomsnämnden får medge att medel ur en församlingskyrkas fastighetsfond får användas

text: Bestämmelser om köp av fast egendom finns i

text: och

text: 51 §§

text: Förordning (1990:194).

text: Kammarkollegiet får medge att medel ur en församlingskyrkas fastighets- fond får användas för sådana ändamål som anges i

text: 45 § 3

text: , om beloppet överstiger 500 000 kronor.

text: Användningen av domkyrkornas fastighetsfonder

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 46 §§

text: tillämpas också på andra domkyrkors fastighetsfonder än Lunds domkyrkas fastighetsfond. Vad som sägs om församlingskyrkan skall därvid i stället avse domkyrkan.

text: Kammarkollegiet får medge att medel ur Lunds domkyrkas fastighetsfond får användas för sådana ändamål som anges i

text: 45 §

text: Gemensamma bestämmelser

text: Förvärv av en fastighet som är taxerad som jordbruksfastighet för medel ur en prästlönefond eller en prästlönejordsfond skall tillgodose behovet av rationalisering av den kyrkliga jorden i stiftet. Detsamma gäller förvärv av fast egendom för medel ur en församlingskyrkas eller domkyrkas fastighetsfond.

text: Köp av fast egendom eller tomträtt

text: Beslutande myndigheter

text: Frågor om köp av fast egendom eller tomträtt för medel ur en prästlöne- fond, en prästlönejordsfond eller en församlingskyrkas fastighetsfond prövas av egendomsnämnden, om något annat inte följer av

text: 51 §

text: Egendomsnämnden prövar också frågor om ur vilka prästlönefonder medel skall tillskjutas till en prästlönejordsfond.

text: Frågor som avses i

text: 50 § första stycket

text: prövas av Kammarkollegiet, om egendomens värde överstiger 1 000 000 kronor.

text: Egendomsnämnden får dock avgöra ärendet, om nämnden finner att det inte går att enas om villkoren för ett köp eller att ett köp av något annat skäl inte bör få ske.

text: Frågor om köp av fast egendom eller tomträtt för medel ur kyrkofonden eller en domkyrkas fastighetsfond prövas av Kammarkollegiet.

text: Ansökan

text: Ansökan om köp av fast egendom eller tomträtt för medel som avses i

text: 50 §

text: eller för medel ur annan domkyrkas än Lunds domkyrkas fastighetsfond görs hos egendomsnämnden.

text: Egendomsnämnden får även på eget initiativ ta upp en sådan fråga.

text: Värdering m. m.

text: Vid handläggningen av ärenden om köp av fast egendom eller tomträtt skall bestämmelserna i

text: och

text: 37 §§

text: tillämpas.

text: Kammarkollegiets föreskrifter

text: egendomsnämnden skall fullgöra sina skyldigheter i fråga om biskopsgårdar enligt

text: 41 kap. 16 § kyrkolagen (1992:300)

text: pastoratens andelar i prästlönefondsfastigheter och boställsskog skall beräknas vid tillämpningen av

text: 41 kap. 25 § kyrkolagen

text: Kammarkollegiet får meddela närmare föreskrifter om hur

text: Kammarkollegiet får även i övrigt meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: 41 kap.

text: kyrkolagen

text: och denna förordning.

text: Förordning (1992:1106).

text: Hur man överklagar beslut enligt denna förordning

text: Egendomsnämndens eller Domkyrkorådets i Lund beslut i ärenden enligt denna förordning får överklagas hos Kammarkollegiet. Är ärendet av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, får Kammarkollegiet med eget yttrande lämna över det till regeringen för avgörande.

text: Kammarkollegiets beslut i en överklagad fråga eller om föreskrifter enligt

text: 55 §

text: får inte överklagas. I övrigt får Kammarkollegiets beslut i enskilda fall enligt denna förordning överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1992:1106).


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 8, 17 §§

rpubl:andrar: upph

dcterms:identifier: SFS 1989:89 i lydelse enligt SFS 1994:1372

dcterms:title: Förordning (1989:89) om tjänstebostäder för biskopar och präster

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning gäller sådana tjänstebostäder för biskopar och präster som avses i

text: 34 kap.

text: och

text: 4 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: Förordning (1992:998).

text: Tjänstebostäder för biskopar

text: Biskoparnas tjänstebostäder skall vara försedda med möbler, telefon och annan utrustning enligt inventarieförteckning som fastställs av Kyrkofondens styrelse.

text: Förordning (1994:1372).

text: En biskop är skyldig att helt eller delvis avstå från tjänstebostaden under den tid och i den omfattning som regeringen bestämmer, om bostaden behöver tas i anspråk för domkapitlets eller domkyrkans behov. Biskopen är därvid skyldig att godta en annan bostad, om en sådan anvisas.

text: En biskop skall upplåta utrymme i tjänstebostaden åt sin efterträdare i den omfattning som regeringen bestämmer, om något annat inte avtalas. Detsamma gäller biskopens dödsbo.

text: En biskop har rätt till skälig ersättning för den skada som biskopen har lidit till följd av hinder eller men i bostadsförhållandena som inte kunde förutses när tjänsten tillträddes.

text: Ersättningen bestäms av regeringen i varje särskilt fall.

text: Om regeringen inte bestämmer något annat, skall en biskop lämna tjänste- bostaden senast tre månader efter det att biskopen har avgått från sin tjänst. Om biskopen avlider, skall dödsboet lämna tjänstebostaden inom samma tid.

text: När en biskop tillträder eller frånträder en tjänstebostad, skall syn hållas i den ordning som egendomsnämnden och, i fråga om biskopshuset i Lund, domkyrkorådet i Lund bestämmer. Detsamma gäller när ett dödsbo frånträder bostaden.

text: Vid synen skall föras protokoll.

text: Tjänstebostäder för kyrkoherdar och komministrar

text: Allmänna bestämmelser

text: Föreskrifterna i

text: 12 kap.

text: jordabalken

text: gäller för tjänstebostäder som innehas av kyrkoherdar och komministrar, om något annat inte följer av

text: 34 kap.

text: 8 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: Förordning (1992:998).

text: Uppvärmning

text: En kyrkoherde eller komminister som innehar en tjänstebostad i ett hus utan anläggning för centralvärme eller en tjänstebostad i ett en- eller tvåfamiljshus med en sådan anläggning skall se till att bostaden eller huset värms upp, om pastoratet inte beslutar något annat.

text: Skötsel

text: En kyrkoherde eller komminister som innehar en tjänstebostad i ett enfamiljshus skall svara för fastighetens skötsel i den omfattning en sådan skyldighet vanligen vilar på hyresgäster i enfamiljshus på orten, om pastoratet inte beslutar något annat.

text: En till huset hörande trädgård av mindre storlek ingår i fastighetens skötsel.

text: Pastoratet får bestämma att samma skyldigheter skall gälla för innehavaren av en tjänstebostad i ett tvåfamiljshus.

text: Tjänstebostad i prästgård

text: En tjänstebostad i en prästgård omfattar inte garage.

text: Syn

text: När en kyrkoherde eller komminister tillträder eller frånträder en tjänstebostad skall syn hållas i den ordning som egendomsnämnden bestämmer.

text: Vid synen skall föras protokoll.

text: Skyldighet att betala hyra

text: Kyrkoherdar eller komministrar som har anvisats en tjänstebostad skall betala hyra för bostaden.

text: Hyrans storlek

text: Hyran för en tjänstebostad skall motsvara hyran för bostäder som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga med tjänstebostaden. Hänsyn skall dock tas till de särskilda förhållanden som betingas av bostadens karaktär av tjänstebostad.

text: Om tjänstebostadens lägenhetsyta är större än 100 kvadratmeter skall inte någon hyra beräknas för den överskjutande ytan.

text: I hyran skall ingå kostnader för värme och varmvatten.

text: Betalning av hyra

text: Hyran för en tjänstebostad skall betalas månadsvis i efterskott genom avdrag på prästens lön, om något annat inte följer av bestämmelserna i lagen (

text: ) om arbetsgivares kvittningsrätt.

text: Understiger löneavdraget hyresbeloppet, skall prästen före utgången av nästa månad betala in den resterande delen av hyresbeloppet.

text: Hyresperiod

text: Hyran för tjänstebostaden fastställs för en period om ett år i sänder, nämligen perioden den 1 juli--den 30 juni.

text: Om hyran inte har beslutats före den 1 juli, skall den gälla från och med kalendermånaden efter det att beslutet meddelades till och med den 30 juni följande år.

text: Fastställelse av hyra m. m.

text: Av

text: 34 kap. 6 § kyrkolagen (1992:300)

text: framgår att egendomsnämnden fast- ställer hyran för tjänstebostaden och att hyran tillfaller pastoratet.

text: Förordning (1992:998).

text: Egendomsnämnden skall bereda innehavaren tillfälle att yttra sig innan nämnden första gången fastställer hyran eller därefter beslutar om ändring av hyran för en anvisad tjänstebostad.

text: Egendomsnämnden skall pröva frågor om ändring av tjänstebostadshyran, om innehavaren av tjänstebostaden begär det.

text: Egendomsnämndens beslut om tjänstebostadshyra gäller omedelbart.

text: Egendomsnämnden skall hänskjuta frågor om tjänstebostadshyra till statens tjänstebostadsnämnd, om innehavaren av bostaden skriftligen begär det inom en månad från den dag då innehavaren fick del av egendomsnämndens beslut om hyran.

text: Statens tjänstebostadsnämnds beslut i ärenden enligt denna förordning får inte överklagas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1990, då förordningen (

text: ) om statsbidrag till enskild väghållning skall upphöra att gälla. De nya bestämmelserna i

text: 11 §§

text: tillämpas första gången på flerårsplaner som avser åren 1991--1995.

text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande för årliga driftbidrag som avser åren 1989 och 1990.

rpubl:andrar: ny 17 a §

rpubl:andrar: ändr. 5, 29 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1997. De nya bestämmelserna i

text: 17 §

text: tillämpas första gången för årlig drift som avser år 1998.

rpubl:andrar: ändr. 1, 28, 30 §§, rubr. närmast före 2 §; nya 3 a, 5 a, 25 a §§, rubr. närmast före 25 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 14 april 2009.

text: Den upphävda

text: 4 §

text: ska fortsätta att gälla vid fördelning av medel som avser år 2009.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1989:891 i lydelse enligt SFS 2018:2012

dcterms:title: Förordning (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TP

text: Inledande bestämmelse

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till byggande och drift av enskilda vägar samt för förrättningskostnader för fastställande av nya grunder för fördelning av kostnaderna för vissa gemensamhetsanläggningar.

text: Till enskilda vägar räknas färjleder som drivs av enskilda.

text: Förordning (2001:136).

text: Bidragsberättigande vägar m.m.

text: Bidrag lämnas för enskilda vägar som inte är av obetydlig längd och som tillgodoser ett kommunikationsbehov för de fast boende, näringslivet eller det rörliga friluftslivet. Bidrag lämnas också för vägar som är av väsentlig betydelse som genomfartsvägar eller som uppsamlingsvägar för fritidsbebyggelse.

text: Bidrag lämnas endast för sådana vägar som är ändamålsenliga med hänsyn till övriga vägar och om kostnaderna är skäliga med hänsyn till nyttan.

text: Förordning (1995:1653).

text: Bidrag lämnas inte till vägar inom områden med detaljplan enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: där en kommun är väghållare enligt

text: 5 § väglagen (1971:948)

text: Förordning (2011:361).

beteckning: 3 a §

text: föreningen utgjort en vägförening enligt lagen (

text: ) om enskilda vägar, och

text: sådant fastställande skall ske enligt

text: 2 § andra stycket lagen (1997:620)

text: om upphävande av lagen (

text: ) om enskilda vägar.

text: Bidrag lämnas till samfällighetsföreningar för förrättningskostnader för att enligt

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: fastställa nya grunder för fördelning av kostnaderna för en gemensamhetsanläggning, om

text: För bidrag enligt

text: första stycket

text: gäller inte

text: och

text: 3 §§

text: Förordning (2001:136).

ordinal: 3 a

text: Ansvariga myndigheter och ansökan om bidrag

text: 4 § Har upphävts genom förordning (2009:238).

text: Frågor om bidrag för byggande prövas av Trafikverkets region efter skriftlig ansökan. Vid prövningen ska verket samråda med den som upprättar och fastställer länsplanen för regional transportinfrastruktur enligt lagen (

text: ) om regionalt utvecklingsansvar.

text: Frågor om driftbidrag prövas av Trafikverkets region efter skriftlig ansökan.

text: Bidragen betalas ut av Trafikverket.

text: Förordning (2018:2012).

text: Frågor om bidrag för förrättningskostnader enligt

text: 3 a §

text: prövas av Lantmäteriet efter skriftlig ansökan. Bidraget betalas ut av Lantmäteriet.

text: Förordning (2008:707).

text: Planer för byggande av enskilda vägar

text: Trafikverkets region ska på grundval av inkomna ansökningar om byggnadsbidrag för varje län inom regionen upprätta en kommunindelad plan för byggande av sådana enskilda vägar för vilka statsbidrag kan lämnas enligt denna förordning.

text: Planen ska ligga till grund för fördelningen av medel och bidrag.

text: Förordning (2010:129).

text: Planen skall avse fem år och redovisa alla vägbyggnadsföretag som beräknas bli utförda under planens giltighetstid under förutsättning att anslag och bidrag beviljas.

text: Förslagen skall anges i angelägenhetsordning.

text: Varje företag som redovisas i planen skall innehålla uppgifter om beräknade kostnader och bidrag.

text: Vidare skall det anges när arbetena kan beräknas bli utförda.

text: Trafikverket fastställer planen sedan yttrande inhämtats från den som upprättar och fastställer länsplanen för regional transportinfrastruktur och kommunerna i länet.

text: Förordning (2018:2012).

beteckning: 9 a §

text: Bestämmelserna i

text: 9 §§

text: om upprättande och fastställande av en plan ska inte tillämpas för åtgärder som ingår i närtidssatsningen enligt budgetpropositionen för 2009 och som beräknas byggstartas under 2009.

text: Förordning (2009:238).

ordinal: 9 a

text: Planen skall förnyas vart fjärde år, om inte Trafikverket i ett särskilt fall beslutar annat.

text: Förordning (2010:129).

text: den som ansökt om byggnadsbidrag,

text: den som upprättar och fastställer länsplanen för regional transportinfrastruktur, och

text: kommunerna i länet.

text: Förordning (2018:2012).

text: Trafikverket ska sända en kopia av den fastställda planen till

text: Byggnadsbidrag

text: Byggnadsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel med högst 75 procent av kostnaderna.

text: Har det i totalförsvarets intresse beslutats en viss åtgärd i fråga om ett vägobjekt, ska staten ersätta hela kostnaden för den.

text: Förordning (2009:238).

text: anläggande av en ny väg,

text: omläggning av en väg i ny sträckning,

text: ombyggnad av en väg,

text: förrättning, projektering och kontroll.

text: I de byggnadskostnader som ska ligga till grund för beräkningen av bidrag ingår kostnader för

text: Om det finns synnerliga skäl, får Trafikverkets region medge att också ersättningar som ska utges för mark och intrång ska räknas in i byggkostnaderna.

text: Förordning (2010:129).

text: Byggnadsbidrag får inte lämnas för kostnader som har uppkommit innan bidraget har beviljats, såvida inte Trafikverkets region i ett enskilt fall medger undantag.

text: Byggnadsbidrag som avser kostnader för sådan projektering som avses i

text: 13 § 4

text: får lämnas endast om projekteringshandlingarna godkänts av Trafikverkets region.

text: Förordning (2010:129).

text: Driftbidrag

text: årliga driftbidrag,

text: särskilda driftbidrag.

text: Förordning (1995:1653).

text: Driftbidrag lämnas i mån av tillgång på medel som

text: Årliga driftbidrag till vägar lämnas för skäliga kostnader för sådana arbeten och verksamheter som avses i

text: 45 §

text: och

text: 46 § första stycket

text: vägkungörelsen (1971:954)

text: . Bidragets andel av kostnaderna bestäms av vägens angelägenhetsgrad. Särskild hänsyn får därvid tas till färjleder.

text: Driftbidrag lämnas endast om vägen är i tillfredsställande skick för sitt ändamål och väghållningen är ordnad genom en förrättning som har vunnit laga kraft eller genom en överenskommelse som har godkänts av Trafikverkets region.

text: Särskilt driftbidrag kan lämnas för att rusta upp vägar som inte är i tillfredsställande skick om kostnaden är skälig.

text: Förordning (2010:129).

text: till färjleder 85 procent,

text: till genomfartsvägar 80 procent,

text: till vägar som tillgodoser ett kommunikationsbehov för fast boende utanför bebyggelseområdet eller är av väsentlig betydelse för näringslivet eller det rörliga friluftslivet 70 procent,

text: till övriga vägar 40 procent.

text: Förordning (1997:685).

text: Årliga driftbidrag får lämnas med högst följande procent av kostnaderna för driften, nämligen

text: Vid fastställandet av driftbidrag till en färjled skall Trafikverkets region utöver vad som anges i

text: 2 §

text: även beakta väghållarens möjligheter att täcka kostnaderna med hjälp av avgifter från trafikanterna.

text: Driftbidraget till en färjled får användas även för bidrag till att bygga en bro som ersättning för färjförbindelsen. Bidraget får i dessa fall lämnas med högst det belopp som skulle lämnats som byggnadsbidrag enligt

text: 14 §§

text: Förordning (2010:129).

text: Särskilda driftbidrag lämnas med högst 70 procent av kostnaderna för sådana arbeten som avses i

text: 45 §

text: och

text: vägkungörelsen (1971:954)

text: 19 § har upphävts genom förordning (1995:1653).

text: 20 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1995:1653).

text: Driftbidrag får inte lämnas för kostnader som har uppkommit innan bidraget har beviljats, om inte Trafikverkets region i ett särskilt fall medger undantag.

text: Förordning (2010:129).

text: Utbetalning av byggnadsbidrag

text: Byggnadsbidrag skall betalas ut allteftersom byggnadsarbetena fortgår.

text: Om bidraget avser kostnader för sådan projektering som avses i

text: 13 § 4

text: skall det betalas ut när Trafikverkets region har godkänt projekteringshandlingarna.

text: Förordning (2010:129).

text: Om byggande av en väg kräver tillstånd av en myndighet, får byggnadsbidrag inte betalas ut förrän tillståndet har meddelats.

text: Utbetalning av driftbidrag

text: Årliga driftbidrag till vägar skall betalas ut i efterskott för kalenderår.

text: Om driftbidraget avser färjled, får det betalas ut i efterskott för kvartal.

text: Särskilda driftbidrag får betalas ut när arbetena har slutförts eller allteftersom arbetena fortgår.

text: Förordning (1995:1653).

text: Bidrag för förrättningskostnader i vissa fall

text: den 31 december 2001 med högst 50 procent av kostnaderna,

text: den 31 december 2002 med högst 25 procent av kostnaderna.

text: Förordning (2001:136).

text: Bidrag enligt

text: 3 a §

text: lämnas i mån av tillgång på medel till samfällighetsföreningar, om förrättningen begärts senast

text: Tillsyn m. m.

text: Trafikverket skall se till att de bidrag som lämnas enligt denna förordning används på lämpligt sätt för avsedda ändamål.

text: Förordning (2010:129).

text: Vägar till vilka årliga driftbidrag lämnas skall hållas öppna för trafik och underhållas väl.

text: Om en väg stängts av för trafik utan Trafikverkets regions medgivande eller om underhållet eftersatts, får Trafikverkets region besluta att beviljat årligt driftbidrag inte skall betalas ut.

text: Förordning (2010:129).

text: Bemyndigande

text: Föreskrifter för verkställighet av

text: 3 a

text: 5 a

text: och

text: 25 a §§

text: får meddelas av Lantmäteriet. Föreskrifter för verkställighet av denna förordning i övrigt får meddelas av Trafikverket.

text: Förordning (2010:129).

text: Överklaganden

text: Beslut av Trafikverkets region om bidrag får överklagas hos Trafikverket.

text: Förordning (2010:129).

text: Trafikverkets och Lantmäteriets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (2010:129).


rpubl:andrar: upph. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1989:894 i lydelse enligt SFS 2011:1337

dcterms:title: Lag (1989:894) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Zimbabwe

rdfs:comment: Bilagan finns inte med här.

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Det avtal för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande skatter på inkomst och realisationsvinst som Sverige och Zimbabwe undertecknade den 10 mars 1989 skall gälla för Sveriges del. Avtalets innehåll framgår av bilaga till denna lag.

text: Avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle föreligga.

text: Om en person anser att det vidtagits någon åtgärd som för honom medfört eller kommer att medföra en beskattning som strider mot bestämmelserna i avtalet, kan han ansöka om rättelse enligt artikel 25 punkt 1 i avtalet.

text: 4 § Har upphävts genom lag (2011:1337).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1993. Den nya bestämmelsen skall dock tillämpas för tid från och med den 15 december 1992.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: De upphävda förordningarna gäller fortfarande i fråga om stöd som har beviljats före utgången av december 2001.

dcterms:identifier: SFS 1989:896 i lydelse enligt SFS 1998:1117

dcterms:title: Förordning (1989:896) om vissa bidrag till jordbruksföretag

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Bidrag enligt denna förordning får lämnas med ett grundbelopp till jordbruksföretag i landet som bedriver animalieproduktion eller matpotatisodling. Dessutom får bidrag lämnas med ett tilläggsbelopp till jordbruksföretag som omfattas av förordningen (

text: ) om stöd till jordbruk och livsmedelsindustri i norra Sverige.

text: Förordning (1992:142).

text: Bidragen lämnas med ett visst belopp per djur respektive per hektar matpotatisodling. Bidrag för matpotatisodling lämnas endast till jordbruksföretag som brukar sammanlagt minst två hektar åkermark, varav minst ett halvt hektar är matpotatisodling. Bidrag lämnas endast om det sammanlagda bidraget uppgår till minst 500 kr. Närmare föreskrifter om grunden för bidragen, om vilka djurslag bidrag lämnas för och om storleken på bidragen meddelas av Statens jordbruksverk.

text: Förordning (1993:145).

text: 3 § har upphävts genom förordning (1993:145).

text: Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av jordbruksverket.

text: Förordning (1991:1457).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1993:145).

text: 6 § har upphävts genom förordning (1993:145).

text: Jordbruksföretag är återbetalningsskyldigt för belopp som har betalats ut felaktigt.

text: Om beslut om bidrag har meddelats på grund av oriktig eller vilseledande uppgift av bidragstagaren till lantbrukets företagsregister eller till Jordbruksverket, får beslutet omedelbart hävas och lämnat bidrag krävas tillbaka inom tio år från det att beloppet betalades ut. Om det finns anledning att häva ett bidragsbeslut, får Jordbruksverket besluta att fortsatt bidrag inte skall lämnas.

text: Förordning (1993:145).

text: Jordbruksverket får ompröva beslut om bidrag. Begäran om omprövning skall ha kommit in till verket inom fyra veckor från det att jordbruksföretaget har fått del av beslutet om bidrag.

text: Förordning (1991:1457).

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än Jordbruksverkets beslut enligt

text: 7 § andra stycket

text: får dock inte överklagas.

text: Förordning (1998:1117).

text: Jordbruksverket får meddela ytterligare föreskrifter om bidragen.

text: Förordning (1993:145).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas beträffande arvsskatt på arv efter person som avlidit den 18 oktober 1992 eller därefter och beträffande gåvoskatt på gåva för vilken skattskyldighet uppkommit vid nämnda tidpunkt eller därefter.

text: Den upphävda lagen skall dock oberoende av artikel 16 i avtalet fortfarande tillämpas på arvsskatt och gåvoskatt som tas ut på grund av dödsfall som inträffar eller gåva för vilken skattskyldighet uppkommer dessförinnan.

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige beträffande skatter på arv och på gåva skall träda i kraft den 1 oktober 1992. Lagen tillämpas beträffande arvsskatt på arv efter person som avlider den 18 oktober 1992 eller därefter och beträffande gåvoskatt på gåva för vilken skattskyldighet uppkommer vid nämnda tidpunkt eller därefter.

text: Avtalet trädde i kraft den 19 augusti 1992.

dcterms:identifier: SFS 1989:899 i lydelse enligt SFS 1994:280

dcterms:title: Lag (1989:899) om dubbelbeskattningsavtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige beträffande skatter på arv och på gåva

rdfs:label: Finansdepartementet S4

text: Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på arv och på gåva som Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige undertecknade den 12 september 1989 skall gälla för Sveriges del. Avtalets bestämmelser i artikel 3 punkt 1 a om att uttrycket "Finland" inte inbegriper landskapet Åland i fråga om den finska kommunalskatten skall inte gälla. Avtalet är avfattat på danska, finska, isländska, norska och svenska språken. På svenska språket har utfärdats två texter, en för Finland och en för Sverige. Samtliga texter har samma giltighet. Den för Sverige utfärdade texten framgår av bilaga till denna lag. De övriga texterna skall kungöras genom publicering i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ).

text: Lag (1994:280).

text: Vid bestämmandet av skattepliktigt belopp enligt artikel 9 i avtalet och beskattningsunderlaget enligt punkt 3 av artikel 10 i avtalet medges avdrag enligt vad som sägs nedan.

text: Skulder, för vilka sådan egendom som avses i artikel 5 i avtalet utgör säkerhet, avräknas från värdet av denna egendom. Detsamma gäller skulder för vilka denna egendom visserligen inte utgör säkerhet men som har uppkommit i samband med förvärv, ändring, reparation eller underhåll av sådan egendom.

text: Skulder, andra än sådana som avses i

text: andra stycket

text: , som har samband med ett fast driftställe som avses i artikel 6 punkterna 1 och 2 i avtalet eller med stadigvarande anordning som avses i artikel 6 punkterna 8 och 9 i avtalet avräknas från värdet av det fasta driftstället eller den fasta anordningen.

text: Andra skulder avräknas från värdet av sådan egendom på vilken artikel 7 i avtalet tillämpas.

text: Om skuld överstiger värdet av sådan egendom från vilken skulden skall räknas av enligt bestämmelserna i andra och tredje styckena, avräknas överskjutande belopp från värdet av övrig skattepliktig egendom.

text: I fråga om ansökan om skattelindring gäller

text: 2 § kungörelsen (1967:721)

text: om förfarandet rörande eftergift av arvsskatt eller gåvoskatt vid dubbelbeskattning.

text: den skatt som erlagts eller kan antas komma att erläggas i Danmark, Finland, Island eller Norge för egendom som enligt avtalet får beskattas där, eller

text: den del av den svenska skatten som vid en proportionell fördelning belöper på samma egendom.

text: Anstånd enligt

text: 3 §

text: nämnda kungörelse får medges enligt det av följande alternativ som ger det lägsta beloppet, nämligen

text: Om skatt inte erlagts i Danmark, Finland, Island eller Norge och uppgift saknas om hur mycket skatt som kan komma att erläggas där, får anstånd medges med skäligt belopp, dock högst med ett belopp som motsvarar den del av den svenska skatten som vid en proportionell fördelning belöper på egendom som enligt avtalet får beskattas i Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Om en person anser att det vidtagits någon åtgärd som för honom medfört eller kommer att medföra en beskattning som strider mot bestämmelserna i avtalet kan han ansöka om rättelse enligt artikel 12 punkt 1 i avtalet. Sådan ansökan skall göras hos regeringen och bör ges in inom den tid som anges i nämnda bestämmelse.

text: /r4/ Bilaga

text: Avtal

text: mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på arv och på gåva

text: Regeringarna i Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige,

text: som önskar ingå ett avtal för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på arv och på gåva,

text: har kommit överens om följande:

text: Artikel 1

text: Arv och gåvor som omfattas av avtalet

text: arv, när den avlidne vid dödsfallet hade hemvist i en eller flera av de avtalsslutande staterna,

text: gåva mellan fysiska personer, när givaren vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde hade hemvist i en eller flera av de avtalsslutande staterna.

text: Detta avtal tillämpas på

text: Artikel 2

text: Detta avtal tillämpas på skatter på arv och på gåva som påförs för en avtalsslutande stats räkning, oberoende av det sätt på vilket skatterna tas ut.

text: Med skatter på arv förstås alla skatter som utgår på arv och andra överföringar av förmögenhetstillgångar inter vivos eller för dödsfalls skull vilka vid en persons död enligt lagstiftningen i en avtalsslutande stat medför betalning av skatt på överföring av förmögenhetstillgångar.

text: Med skatter på gåva förstås alla skatter som tas ut på överföringar av förmögenhetstillgångar inter vivos i den mån de inte omfattas av punkt 2, men endast när sådana överföringar sker vederlagsfritt eller mot vederlag som är mindre än fullt vederlag.

text: De för närvarande utgående skatter på vilka avtalet tillämpas är

text: i Danmark: arvsavgift och gåvoavgift samt inkomstskatt på gåvors värde,

text: i Finland: arvsskatt och gåvoskatt samt kommunalskatt i den mån den påförs förmögenhetstillgångar som erhålls genom arv, som bidrag eller gottgörelse, som avses i kap. 8

text: ärvdabalken

text: , på grund av testamente eller som gåvor,

ordinal: c

text: i Island: arvsskatt och inkomstskatt på gåvors värde,

ordinal: d

text: i Norge: arvsavgift och gåvoavgift,

ordinal: e

text: i Sverige: arvsskatt och gåvoskatt.

text: Avtalet tillämpas också på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag, som efter undertecknandet av avtalet påförs vid sidan av eller i stället för de för närvarande utgående skatterna. De behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna skall meddela varandra de väsentliga ändringar som gjorts i respektive skattelagstiftning.

text: Avtalet tillämpas inte i fråga om någon avtalsslutande stat på särskild beskattning av vinst på lotterier och vadhållning, skatt på dokument (stämpelskatt) eller avgift i samband med behandling av dödsbo (skifteavgifter). Det tillämpas inte heller på inkomstskatt som tas ut på vinst som enligt lagstiftningen i en avtalsslutande stat uppkommer vid överföring eller på skatter och avgifter som tas ut som ersättning för en tidigare avdragsrätt i samband med inkomstbeskattning.

text: Skatter som omfattas av avtalet

text: Artikel 3

text: Om inte sammanhanget föranleder annat, har vid tillämpningen av detta avtal följande uttryck nedan angiven betydelse:

text: "avtalsslutande stat" åsyftar Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige;

text: Allmänna definitioner

text: "arv" åsyftar alla förmögenhetstillgångar, vilkas överföring är underkastad en sådan skatt på arv som omfattas av avtalet;

text: "gåva" åsyftar alla förmögenhetstillgångar, vilkas överföring är underkastad en sådan skatt på gåva som omfattas av avtalet;

text: "medborgare" åsyftar fysisk person som har medborgarskap i en avtalsslutande stat och juridisk person eller annan sammanslutning som bildats enligt den lagstiftning som gäller i en avtalsslutande stat;

text: "behörig myndighet" åsyftar

text: 1) i Danmark: skatteministern,

text: 2) i Finland: finansministeriet,

text: 3) i Island: finansministern i fråga om gåva och socialministern i fråga om arv,

text: 4) i Norge: finans- och tulldepartementet,

text: 5) i Sverige: finansministern, eller den myndighet i envar av dessa stater åt vilken uppdras att handha frågor beträffande avtalet.

text: Då en avtalsslutande stat tillämpar avtalet anses, såvida inte sammanhanget föranleder annat, varje uttryck som inte definierats i avtalet ha den betydelse som uttrycket har enligt den statens lagstiftning i fråga om sådana skatter på vilka avtalet tillämpas.

text: "Danmark" inbegriper inte Färöarna och Grönland; "Finland" inbegriper inte landskapet Åland i fråga om den finska kommunalskatten; "Norge" inbegriper inte Svalbard (med vilket avses även Björnön), Jan Mayen och de norska områdena ("biland") utanför Europa;

text: Artikel 4

text: Vid tillämpningen av detta avtal åsyftas med uttrycket "person med hemvist i en avtalsslutande stat" person efter vilken arv eller från vilken gåva är enligt lagstiftningen i denna stat skattepliktig där på grund av denna persons hemvist, bosättning eller varje annan liknande omständighet eller på grund av dennes medborgarskap. Uttrycket inbegriper emellertid inte person vars skattskyldighet i denna stat är begränsad till förmögenhetstillgångar belägna där.

text: Då på grund av bestämmelserna i punkt 1 fysisk person anses ha hemvist i flera avtalsslutande stater, bestäms hans hemvist på följande sätt:

text: han anses ha hemvist i den stat, där han har en bostad som stadigvarande står till hans förfogande; om han har en sådan bostad i flera stater, anses han ha hemvist i den stat, med vilken hans personliga och ekonomiska förbindelser är starkast (centrum för levnadsintressena);

text: om det inte kan avgöras, i vilken stat han har centrum för levnadsintressena, eller om han inte i någon av staterna har en bostad, som stadigvarande står till hans förfogande, anses han ha hemvist i den stat, där han stadigvarande vistas;

text: om han stadigvarande vistas i flera stater eller om han inte vistas stadigvarande i någon av dem, anses han ha hemvist i den stat där han är medborgare;

text: om han är medborgare i flera stater eller om han inte är medborgare i någon av dem, avgör de behöriga myndigheterna i de berörda avtalsslutande staterna frågan genom ömsesidig överenskommelse.

text: I fall då en fysisk person

text: är medborgare i en avtalsslutande stat utan att vara det i annan avtalsslutande stat; och

text: enligt punkt 1 har hemvist i båda dessa stater på annan grund än medborgarskap; samt

text: enligt punkt 1 har haft hemvist i den stat - där han inte är medborgare - sammanlagt mindre än fem år (däri inräknat perioder av tillfällig bortovaro) av de sista sju åren, anses han, utan hinder av punkt 2, ha hemvist i den stat där han är medborgare.

text: Hemvist

text: Artikel 5

text: Fast egendom, som överförs som arv efter person som vid dödsfallet hade hemvist i en avtalsslutande stat och som är belägen i annan avtalsslutande stat, får beskattas i denna andra stat.

text: Fast egendom, som överförs som gåva från en person som vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde har hemvist i en avtalsslutande stat och som är belägen i annan avtalsslutande stat, får beskattas i denna andra stat.

text: a) Uttrycket "fast egendom" har - såvida inte bestämmelserna i punkt b) föranleder annat - den betydelse som uttrycket har enligt lagstiftningen i den avtalsslutande stat där egendomen i fråga är belägen.

text: Uttrycket inbegriper dock alltid tillbehör till fast egendom, levande och döda inventarier i lantbruk och skogsbruk, byggnader, rättigheter på vilka bestämmelserna i civilrätten om fast egendom tillämpas, nyttjanderätt till fast egendom samt rätt till föränderliga eller fasta ersättningar för nyttjandet av eller rätten att nyttja mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång.

text: Överföring genom arv eller gåva av aktier eller andra andelar i ett bolag vars huvudsakliga och faktiska ändamål är att äga fast egendom får beskattas i den avtalsslutande stat där den fasta egendomen, som bolaget äger, är belägen.

text: Bestämmelserna i punkterna 1 - 4 tillämpas också på fast egendom som tillhör företag och fast egendom som används vid självständig yrkesutövning.

text: Fast egendom

text: Artikel 6

text: Ett företags förmögenhetstillgångar som överförs genom arv efter en person som vid dödsfallet hade hemvist i en avtalsslutande stat och som är en del av ett fast driftställe som är beläget i annan avtalsslutande stat får beskattas i denna andra stat.

text: Ett företags förmögenhetstillgångar som överförs genom gåva från en person som vid skattskyldighetens inträde har hemvist i en avtalsslutande stat och som är en del av ett fast driftställe som är beläget i annan avtalsslutande stat får beskattas i denna andra stat.

text: Vid tillämpningen av detta avtal åsyftar uttrycket "fast driftställe" en stadigvarande plats för affärsverksamhet från vilken företagets verksamhet helt eller delvis bedrivs.

text: Uttrycket "fast driftställe" innefattar särskilt:

text: plats för företagsledning,

text: filial,

text: kontor,

text: fabrik,

text: verkstad,

text: gruva, olje- eller gaskälla, stenbrott eller annan plats för utvinning av naturtillgångar.

text: Ett byggnads-, anläggnings-, installations-, eller monteringsprojekt, eller verksamhet som består av planering, övervakning, rådgivning eller annan biträdande personalinsats i samband med sådant projekt, utgör fast driftställe men endast om projektet eller verksamheten pågår mer än tolv månader i en avtalsslutande stat.

text: Vid beräkning av den tid som avses i punkt 5 anses verksamhet, som bedrivs av ett företag som har intressegemenskap med annat företag, bedriven av det företag med vilket det har intressegemenskap, om verksamheten i väsentlig mån är av samma slag som den verksamhet som det sistnämnda företaget bedriver och båda företagens verksamhet avser samma projekt. Företag anses ha intressegemenskap, om det ena företaget direkt eller indirekt deltar i ledningen eller övervakningen av det andra företaget eller äger väsentlig del i detta företags kapital eller om samma personer direkt eller indirekt deltar i ledningen eller övervakningen av båda företagen eller äger väsentlig del i dessa företags kapital.

text: Utan hinder av föregående bestämmelser i denna artikel anses uttrycket "fast driftställe" inte innefatta

text: användningen av anordningar uteslutande för lagring, utställning eller utlämnande av företaget tillhöriga varor,

text: innehavet av ett företaget tillhörigt varulager uteslutande för lagring, utställning eller utlämnande,

text: innehavet av ett företaget tillhörigt varulager uteslutande för bearbetning eller förädling genom annat företags försorg,

text: innehavet av stadigvarande plats för affärsverksamhet uteslutande för inköp av varor eller införskaffande av upplysningar för företaget,

text: innehavet av stadigvarande plats för affärsverksamhet uteslutande för att för företaget bedriva annan verksamhet av förberedande eller biträdande art,

text: innehavet av stadigvarande plats för affärsverksamhet uteslutande för att kombinera verksamheter som anges i punkterna a) - e), under förutsättning att hela den verksamhet som bedrivs vid den stadigvarande platsen för affärsverksamhet på grund av denna kombination är av förberedande eller biträdande art.

text: Förmögenhetstillgångar, som överförs som arv efter en person som vid dödsfallet hade hemvist i en avtalsslutande stat och som är hänförliga till en stadigvarande anordning som är belägen i annan avtalsslutande stat, får beskattas i denna andra stat.

text: Förmögenhetstillgångar, som överförs som gåva från en person som vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde har hemvist i en avtalsslutande stat och som är hänförliga till en stadigvarande anordning som är belägen i annan avtalsslutande stat, får beskattas i denna andra stat.

text: "Stadigvarande anordning" åsyftar en anordning som regelmässigt står till förfogande för att utöva fritt yrke eller annat självständigt arbete av liknande karaktär.

text: Utan hinder av punkterna 1-10 omfattas fast egendom av artikel 5.

text: Tillgångar hänförliga till fast driftställe eller stadigvarande anordning

text: Artikel 7

text: Förmögenhetstillgång som inte behandlas i artiklarna 5 och 6 och som överförs genom arv efter en person som vid dödsfallet hade hemvist i en avtalsslutande stat beskattas, oavsett var den är belägen, endast i denna stat.

text: Förmögenhetstillgång som inte behandlas i artiklarna 5 och 6 och som överförs genom gåva från en person som vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde har hemvist i en avtalsslutande stat beskattas, oavsett var den är belägen, endast i denna stat.

text: Andra tillgångar

text: Artikel 8

text: I fall då en avtalsslutande stat inte kan utnyttja sin rätt att beskatta enligt artiklarna 5 - 7 och detta medför att förmögenhetstillgången inte beskattas i någon av de avtalsslutande staterna får annan avtalsslutande stat beskatta, såvida den bristande möjligheten att beskatta beror på

text: att den förstnämnda staten inte enligt sin egen lagstiftning om skattskyldighetens territoriella omfattning kan beskatta tillgångar av ifrågavarande slag, eller b) att den förstnämnda staten inte enligt sin egen lagstiftning om skattskyldighet på grund av personlig anknytning kan beskatta.

text: Om flera stater får beskatta med hänvisning till punkt 1 gäller följande om vilka av dessa som har rätt att beskatta:

text: Den avtalsslutande stat där den avlidne eller gåvogivaren hade hemvist har rätt att beskatta.

text: Om den avtalsslutande stat där den avlidne eller gåvogivaren hade hemvist inte kan utnyttja sin rätt att beskatta har den stat rätt att beskatta där mottagaren hade hemvist.

text: Om det inte på grund av reglerna i punkterna a) och b) kan avgöras vilken avtalsslutande stat som får beskatta, skall de behöriga myndigheterna i de berörda avtalsslutande staterna avgöra frågan genom ömsesidig överenskommelse.

text: Subsidiär beskattningsrätt

text: Artikel 9

text: Vid bestämmandet av skattepliktigt belopp värderar varje avtalsslutande stat tillgångarna enligt sin egen lagstiftning. På samma sätt medger varje avtalsslutande stat avdrag enligt sin egen lagstiftning.

text: Vid bestämmandet av skattepliktigt belopp medräknar varje stat intäkter och utgifter i fråga om varje förmögenhetstillgång, häri inbegripet belopp som träder i stället för sådan tillgång, enligt reglerna i sin egen lagstiftning.

text: Värdering och avdrag

text: Artikel 10

text: Om den avlidne eller gåvogivaren hade hemvist i Danmark, Finland eller Sverige undanröjs dubbelbeskattningen på följande sätt:

text: Den avtalsslutande stat där den avlidne hade hemvist vid dödsfallet skall från den arvsskatt som bestämts enligt dess lagstiftning avräkna ett belopp (häri inbegripet tidigare eller senare beräknat belopp) som erlagts i annan avtalsslutande stat på grund av samma överföring av samma förmögenhetstillgång från samma person och som enligt bestämmelserna i detta avtal får beskattas i denna andra stat.

text: Den avtalsslutande stat där givaren hade hemvist skall från den gåvoskatt som bestämts enligt dess lagstiftning avräkna ett belopp (häri inbegripet tidigare eller senare beräknat belopp) som erlagts i annan avtalsslutande stat på grund av samma överföring av samma förmögenhetstillgång mellan samma personer och som enligt bestämmelserna i detta avtal får beskattas i denna andra stat.

text: De avräkningsbelopp som nämns i punkterna a) och b) skall emellertid inte överstiga den del av skatten i den förstnämnda avtalsslutande staten, beräknad utan sådan avräkning, som belöper på de förmögenhetstillgångar för vilka avräkning skall medges.

text: Vid tillämpning av punkterna a) och b) anses en makes övertagande av ett gemensamt bo utan skifte (fllesbo til hensidden i uskiftet bo) som en självständig överföring.

text: Om den avlidne eller gåvogivaren hade hemvist i Island eller Norge undanröjs dubbelbeskattningen på följande sätt:

text: Den avtalsslutande stat där den avlidne hade hemvist vid dödsfallet skall undanta varje förmögenhetstillgång från arvsskatt vilken vid samma överföring av samma förmögenhetstillgång från samma person enligt bestämmelserna i detta avtal får beskattas i annan avtalsslutande stat.

text: Den avtalsslutande stat där givaren hade hemvist skall undanta varje förmögenhetstillgång från gåvoskatt vilken vid samma överföring av samma förmögenhetstillgång mellan samma personer enligt bestämmelserna i detta avtal får beskattas i annan avtalsslutande stat.

text: En avtalsslutande stat får alltid vid beräkning av skatten på varje annan tillgång i denna stat medräkna i beskattningsunderlaget de förmögenhetstillgångar som undantagits från beskattning.

text: I fråga om de förmögenhetstillgångar för vilka avräkning medges enligt punkt 1 eller som undantas från beskattning enligt punkt 2, medräknar varje stat vid bestämmandet av beskattningsunderlaget intäkter och utgifter i fråga om varje tillgång, häri inbegripet belopp som träder i stället för dessa tillgångar, enligt reglerna i sin egen lagstiftning.

text: Metoder för undanröjande av dubbelbeskattning

text: Artikel 11

text: Medborgare i en avtalsslutande stat skall, oavsett var han har hemvist, inte i annan avtalsslutande stat bli föremål för beskattning eller därmed sammanhängande krav som är av annat slag eller mer tyngande än den beskattning och därmed sammanhängande krav som medborgare i denna andra stat under samma förhållanden är eller kan bli underkastad.

text: Statslös person med hemvist i en avtalsslutande stat skall inte i någon av de avtalslutande staterna bli föremål för beskattning eller därmed sammanhängande krav som är av annat slag eller mer tyngande än den beskattning och därmed sammanhängande krav som medborgare i staten i fråga under samma förhållanden är eller kan bli underkastad.

text: Utan hinder av bestämmelserna i artikel 2 tillämpas bestämmelserna i förevarande artikel på skatter av varje slag och beskaffenhet.

text: Förbud mot diskriminering

text: Artikel 12

text: Om en person anser att det i en eller flera avtalsslutande stater har vidtagits åtgärder som för honom medför eller kommer att medföra beskattning som strider mot bestämmelserna i detta avtal, kan han, utan att detta påverkar hans rätt att använda sig av de rättsmedel som finns i dessa staters interna rättsordning, framlägga saken för den behöriga myndigheten i den avtalsslutande stat där han har hemvist eller, i fall som avses i artikel 11 punkt 1, i den avtalsslutande stat där han är medborgare. Sådan framställning skall göras inom tre år från den dag då han fick den första underrättelsen om den åtgärd som givit upphov till beskattning som strider mot avtalet.

text: Om den behöriga myndigheten finner invändningen grundad men inte själv kan få till stånd en tillfredsställande lösning, skall myndigheten söka lösa frågan genom ömsesidig överenskommelse med behörig myndighet i annan avtalsslutande stat, som berörs av frågan, i syfte att undvika beskattning som strider mot avtalet. Om den stat hos vars behöriga myndighet personen i fråga har lagt fram saken inte själv berörs av frågan, skall denna behöriga myndighet överlämna saken till behörig myndighet i någon av de stater som berörs av frågan.

text: Om svårigheter eller tvivelsmål uppkommer mellan avtalsslutande stater i fråga om tolkningen eller tillämpningen av avtalet skall de behöriga myndigheterna i dessa stater överlägga för att söka lösa frågan genom särskild överenskommelse. De behöriga myndigheterna i avtalsslutande stater kan även överlägga i syfte att undanröja dubbelbeskattning i fall som inte omfattas av avtalet eller för att genom särskild överenskommelse lösa frågor som - utan att vara reglerade i avtalet - på grund av olikhet i vederbörande staters principer för skattens beräkning eller av andra skäl kan uppkomma i fråga om de skatter som avses i artikel 2.

text: Förfarandet vid ömsesidig överenskommelse

text: Innan beslut fattas i fråga som avses i

text: första stycket

text: , skall resultatet av överläggningar som där avses snarast delges behöriga myndigheter i övriga avtalsslutande stater. Finner behörig myndighet i en avtalsslutande stat att överläggningar bör äga rum mellan de behöriga myndigheterna i samtliga avtalsslutande stater, skall på begäran av den behöriga myndigheten i den förstnämnda avtalsslutande staten sådana överläggningar äga rum utan dröjsmål.

text: Artikel 13

text: Medlemmar av diplomatisk beskickning eller konsulat

text: Bestämmelserna i detta avtal berör inte de privilegier vid beskattningen som enligt folkrättens allmänna regler eller bestämmelser i särskilda överenskommelser tillkommer medlemmar av diplomatisk beskickning eller konsulat.

text: Artikel 14

text: Detta avtal kan antingen i sin helhet eller med erforderliga ändringar utvidgas till att omfatta de områden som undantagits från avtalets tillämpningsområde enligt bestämmelserna i artikel 3 punkt 1 a), under förutsättning att där påförs skatter av samma eller i huvudsak likartat slag som de som avses i avtalet. Sådan utvidgning gäller från den dag och med de ändringar och villkor, häri inbegripet bestämmelser om upphörande, som kan särskilt överenskommas mellan de avtalsslutande staterna genom diplomatisk notväxling.

text: Om avtalet enligt artikel 16 upphör att gälla, skall, såvida inte annat överenskommits mellan de avtalsslutande staterna, avtalet upphöra att gälla också beträffande varje område till vilket avtalet har utvidgats enligt denna artikel.

text: Territoriell utvidgning

text: Artikel 15

text: Detta avtal träder i kraft trettionde dagen efter den dag då samtliga avtalsslutande stater har meddelat det finska utrikesministeriet, att avtalet har godkänts. Det finska utrikesministeriet underrättar de övriga avtalsslutande staterna om mottagandet av dessa meddelanden och om tidpunkten för avtalets ikraftträdande.

text: Sedan avtalet trätt i kraft, tillämpas dess bestämmelser

cells: a) i fråga om arvsskatt, på dödsfall som inträffar efter den då avtalet träder i kraft eller senare,

text: i fråga om gåvoskatt, på gåva för vilken skattskyldighet i en av de avtalsslutande staterna inträder sextionde dagen efter den då avtalet träder i kraft eller senare.

text: Nedannämnda avtal skall upphöra att vara tillämpliga på arv och gåvor på vilka förevarande avtal blir tillämpligt enligt punkt 2:

text: Ikraftträdande

text: Avtalet den 17 december 1949 mellan Konungariket Norge och Konungariket Sverige för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap;

text: Avtalet den 31 mars 1950 mellan Republiken Finland och Konungariket Sverige för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap;

text: Avtalet den 27 oktober 1953 mellan Konungariket Danmark och Konungariket Sverige för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap med senare ändringar;

text: Avtalet den 29 mars 1954 mellan Republiken Finland och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap;

text: Avtalet den 18 juli 1955 mellan Konungariket Danmark och Republiken Finland för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap med senare ändringar;

text: Avtalet den 23 maj 1956 mellan Konungariket Danmark och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å kvarlåtenskap.

text: Vidare skall det vid varje tidpunkt gällande avtalet mellan de nordiska länderna för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och på förmögenhet inte tillämpas i fråga om inkomstskatt på gåvor på vilka förevarande avtal är tillämpligt enligt punkt 2.

text: Dessa avtal upphör att gälla vid den sista tidpunkt, då förevarande avtal enligt föregående bestämmelser i nämnda punkt blir tillämpligt.

text: Artikel 16

text: Upphörande

text: i fråga om arvskatt, på dödsfall som inträffar sextionde dagen efter den då det finska utrikesministeriet mottog meddelandet om uppsägningen eller senare,

text: i fråga om gåvoskatt, på gåva för vilken skattskyldighet inträder i de berörda staterna sextionde dagen efter den då det finska utrikesministeriet mottog meddelandet om uppsägningen eller senare.

text: En avtalsslutande stat kan senast den 30 juni under ett kalenderår som börjar efter utgången av en tidrymd av fem år efter dagen för ikraftträdande av avtalet uppsäga avtalet genom skriftligt meddelande härom till det finska utrikesministeriet, som underrättar de övriga avtalsslutande staterna om mottagandet av sådant meddelande och om dess innehåll. Har uppsägningstiden iakttagits, upphör avtalet att gälla i förhållandet mellan den stat som verkställt uppsägningen och övriga avtalsslutande stater

text: Originalexemplaret till detta avtal deponeras hos det finska utrikesministeriet, som tillställer de övriga avtalsslutande staterna bestyrkta kopior därav.

text: Till bekräftelse härav har de vederbörligen befullmäktigade ombuden undertecknat detta avtal.

text: Som skedde i Helsingfors den 12 september 1989 i ett exemplar på danska, finska, isländska, norska och svenska språken, varvid på svenska språket utfärdades två texter, en för Finland och en för Sverige, vilka samtliga texter har samma giltighet.


text: Denna förordning träder i kraft den 15 februari 1989.

text: Bidrag enligt

text: 3 §

text: lämnas första gången för skatt som hänför sig till första redovisningsperioden år 1989.

text: Bidrag enligt

text: 4 §

text: lämnas första gången för år 1988.

text: Den upphävda förordningen skall dock fortfarande tillämpas på bidrag till kostnader för sjömansskatt och socialavgifter som belöper på lön och annan ersättning för tiden före den 1 juli 1992.

dcterms:title: Förordning (1989:9) om statligt bidrag till vissa bemanningskostnader

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Statligt bidrag lämnas enligt denna förordning till arbetsgivares kostnader för sjömansskatt och socialavgifter.

text: Bidrag lämnas till svenska fysiska eller juridiska personer eller till svenska partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenska handelsfartyg som huvudsakligen används i fjärrfart.

text: Med fjärrfart avses i denna förordning detsamma som i

text: 2 § lagen (1958:295)

text: om sjömansskatt i dess lydelse den 1 januari 1989.

text: Bidrag till kostnader för sjömansskatt lämnas med belopp motsvarande den skatt som skall betalas enligt lagen (

text: ) om sjömansskatt och som har inbetalats.

text: Bidrag till kostnader för socialavgifter lämnas med 38 000 kr. för kalenderår och årsarbetskraft.

text: Som en årsarbetskraft räknas en sjöman som uppburit tolv månadslöner under ett kalenderår. Med månadslön avses lön och avtalade tillägg per månad (

text: månadsinkomst

text: Har en sjöman från samma arbetsgivare dessutom uppburit semester- och vederlagsersättning som utgör beskattningsbar inkomst enligt lagen (

text: ) om sjömansskatt och som beskattas som engångsbelopp, beräknas bidrag även på denna ersättning. Ersättningen omräknas då till månadslöner och del av månadslön varvid den anställdes månadslön då ersättningen utbetalades utgör grund för beräkningen.

text: Har en sjöman uppburit lägre lön och ersättning än vad som motsvarar tolv månadslöner, beräknade på det sätt som anges i

text: tredje stycket

text: , grundas bidraget på vad sjömannen sammanlagt uppburit.

text: Beslut i frågor om bidrag fattas av nämnden för rederistöd.

text: Ansökan om bidrag enligt

text: 3 §

text: skall ges in till nämnden senast den 30 april året efter det år då skatten betalades. Ansökan får göras efter varje skatteinbetalning.

text: Ansökan om bidrag enligt

text: 4 §

text: skall ges in till nämnden efter utgången av det kalenderår som ansökan avser, dock senast den 30 april.

text: den tid som sökanden bemannat fartyget,

text: beskattningsbar inkomst som utbetalats i månadslön samt i semester- och vederlagsersättning till de anställda,

text: den sjömansskatt som vid varje inbetalningstillfälle betalats för de anställda.

text: I ansökan om bidrag skall anges vilka fartyg ansökan omfattar samt för varje fartyg uppgift om

text: Nämnden får begära de ytterligare uppgifter av sökanden som behövs för prövning av ansökan.

text: Ansökan om bidrag skall undertecknas av den bidragssökande samt granskas och godkännas av en auktoriserad eller godkänd revisor.

text: Bidrag utbetalas av länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län.

text: Om bidrag har betalats ut med för högt belopp, får nämnden återkräva vad som har betalats för mycket.

text: Nämndens beslut i frågor om bidrag får överklagas hos regeringen.


dcterms:title: Förordning (1989:900) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Filippinerna

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Filippinerna skall träda i kraft den 1 januari 1990 och tillämpas beträffande kupongskatt på aktieutdelning som betalas till person med hemvist i Filippinerna den 1 januari 1990 eller senare och beträffande andra inkomstskatter, för beskattningsår som börjar den 1 januari 1990 eller senare.

text: Avtalet trädde i kraft den 16 november 1989.

text: Följande gäller om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst som enligt bestämmelserna i artikel 15 punkt 3 eller artikel 18 punkt 1 eller 2 i avtalet beskattas endast i Filippinerna eller enligt bestämmelserna i artikel 21 punkt 1 b i avtalet skall undantas från svensk skatt.

text: Sådan inkomst tas inte med vid taxering i Sverige.

text: Om personen i fråga taxeras till statlig inkomstskatt för annan inkomst, skall dock följande iakttas. Först uträknas den statliga inkomstskatt som skulle ha påförts om den skattskyldiges hela inkomst beskattats endast i Sverige. Därefter fastställs hur stor procent den sålunda uträknade skatten utgör av hela den beskattningsbara inkomst på vilken skatten beräknats. Med den därmed erhållna procentsatsen tas skatt ut på den inkomst som skall beskattas i Sverige. Förfarandet skall användas endast om detta leder till högre skatt.


rpubl:andrar: upph. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1989:901 i lydelse enligt SFS 2019:1202

dcterms:title: Förordning (1989:901) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Cypern

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Cypern skall träda i kraft den 1 januari 1990 och tillämpas på inkomst som förvärvas den 1 januari 1988 eller senare.

text: Avtalet trädde i kraft den 13 november 1989.

text: 2 § Har upphävts genom lag (2019:1202).


dcterms:title: Förordning (1989:902) om beräkning av vissa statliga avgifter för år 1990

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Denna förordning gäller sådana föreskrifter om avgifter för år 1990 som myndigheter under regeringen beslutar och som avses i förordningen (

text: ) om register över statliga avgifter.

text: Förordningen gäller dock inte sådana föreskrifter som beslutas av myndigheter som hör till försvarsdepartementet.

text: När en myndighet beslutar föreskrifter om avgifter, får kostnadsökningen beräknas till högst 5,7 procent vid oförändrad volym. Om synnerliga skäl föreligger får kostnadsökningar beräknas till ett högre procenttal.

text: Vid samråd med riksrevisionsverket enligt förordningen (

text: ) om register över statliga avgifter skall myndigheterna redovisa hur de föreslagna avgiftsförändringarna hänför sig till förändringar i olika kostnadsslag.

text: Riksrevisionsverket skall till regeringen redovisa hur myndigheterna tillämpat denna förordning.

text: Riksrevisionsverket får meddela föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.