text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

text: I fråga om institut som omfattas av garantin alltifrån lagens ikraftträdande skall avgiften för år 1996 bestämmas med utgångspunkt i förhållandena vid utgången av år 1995.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 12, 13 §§

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: upph. 7 §; ändr. 4, 14 §§; ny 4 a, 4 b §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000. Äldre föreskrifter gäller för beräkning av ränta som avser tid före ikraftträdandet.

type: stycke

rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ändr. 15 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. För beräkning av ränta som avser tid före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 5, 11, 16, 21 §§; nya 11 a, 11 b §, rubr. närmast före 11 b §

rpubl:andrar: ändr. 23 §

rpubl:andrar: ändr. 21 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

text: De nya bestämmelserna ska även tillämpas på beslut som Insättningsgarantinämnden har fattat och på ansökningar som har gjorts före lagens ikraftträdande.

rpubl:andrar: ändr. 11 a §

text: Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.

text: Lagen ska dock tillämpas för tid från och med den 6 oktober 2008. Den ska inte tillämpas för fall där rätten till ersättning har inträtt före detta datum.

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 2009. Den ska dock inte tillämpas för fall då rätten till ersättning har inträtt före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 31 december 2010. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för fall då rätten till ersättning har inträtt före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011.

text: Ett institut som tar emot eller avser att ta emot insättningar som omfattas av denna lag ska ansöka om prövning enligt

text: 3 a §

text: inom tre månader från ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 8, 9, 11, 15, 16, 17, 23 §§, rubr. närmast före 24 §; nya 3 a, 14 a, 17 a, 25 §§, rubr. närmast före 3 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2014.

text: Äldre bestämmelser gäller för krav som avser tillgångar som varit föremål för brott som begåtts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4 b §

rpubl:andrar: nuvarande 3 a § betecknas 3 b §; ändr. 2, 3, 25 §§, rubr. rubriken närmast före nuvarande 3 a § sätts närmast före 3 b §; nya 3 a, 7, 7 a och 26, 27, 28, 29, 30 §§, rubr. närmast före 26 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016.

text: Äldre föreskrifter gäller för årliga avgifter som beslutas under 2016.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: upph. rubr. närmast efter 24 §; ändr. 14 §, rubr. närmast före 11 b § sätts närmast före 11 d §

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 2020.

text: Det som sägs om det högsta ersättningsbeloppets storlek i

text: 4 § andra stycket

text: i den äldre lydelsen ska gälla fram till dess att föreskrifter om beloppet som meddelats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har trätt i kraft.

rpubl:andrar: ändr. 4, 8, 24 §§; ny 25 §, rubr. närmast före 25 §

rpubl:andrar: ändr. 17 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.

text: Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret den 31 december 2020 avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 14 a, 21 §§

dcterms:identifier: SFS 1995:1571 i lydelse enligt SFS 2026:1061

dcterms:title: Lag (1995:1571) om insättningsgaranti

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Denna lag innehåller bestämmelser om garanti för insättningar hos banker, kreditmarknadsföretag och vissa värdepappersföretag.

text: Frågor om insättningsgarantin handläggs av den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Lag (2007:1433).

type: paragraf

text: Definitioner

beteckning: 2 §

text: I denna lag betyder

kind: term

text: betalningsåtaganden

text: : detsamma som i artikel 2.1.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (

text: omarbetning

text: ), i den ursprungliga lydelsen,

text: EES

text: : Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

text: garantimyndigheten

text: : den myndighet som handlägger frågor om insättningsgarantin,

text: institut

text: : en svensk bank, ett utländskt bankföretag, ett svenskt kreditmarknadsföretag, ett utländskt kreditföretag samt ett svenskt värdepappersbolag och ett utländskt värdepappersföretag, om de har tillstånd att ta emot kunders medel på konto,

text: insättare

text: : den som har en insättning i ett institut,

text: insättning

text: : tillgodohavande som avser inlåning på konto,

text: insättningsgarantidirektivet

text: : Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (

text: omarbetning

text: ), i den ursprungliga lydelsen, och

text: resolutionsmyndigheten

text: : den myndighet som handlägger frågor om resolution enligt lagen (

text: ) om resolution.

text: Lag (2016:625).

text: Insättningar som omfattas av garantin

text: En insättning omfattas av garantin, om insättningen finns hos ett svenskt institut här i landet eller hos en filial i ett annat EES-land till ett svenskt institut och inte något annat framgår av

text: 3 a §

text: en filial i ett land utanför EES till ett svenskt institut, eller

text: en filial här i landet till ett utländskt institut.

text: Garantimyndigheten får besluta att garantin också ska omfatta insättningar som finns hos

text: Om insättningsgarantin i ett annat EES-land, där det finns en filial till ett svenskt institut, har ett mer omfattande skydd eller ger högre ersättning än vad som följer av

text: 4 c §

text: , får garantimyndigheten besluta att garantin ska omfatta även detta skydd, om inte det andra landets insättningsgaranti erbjuder filialen sådant skydd.

text: Beslut enligt andra och

text: tredje styckena

text: meddelas efter ansökan av institutet.

text: Lag (2016:625).

text: Om resolutionsmyndigheten överför en insättning som har gjorts i ett institut som försatts i resolution till någon annan i enlighet med 17 eller

text: 18 kap.

text: lagen (

text: ) om resolution, gäller följande.

text: Insättningen omfattas inte längre av den insättningsgaranti som gäller för insättningar gjorda i institutet i resolution, om insättningen har överförts i sin helhet eller till en del som motsvarar det belopp som omfattas av garantin enligt

text: 4 §

text: Om överföringen bara omfattar en del av insättningen och beloppet understiger det belopp som omfattas av garantin enligt

text: 4 §

text: , uppgår garantin för den del av insättningen som är kvar i institutet i resolution till skillnaden mellan det belopp som omfattas av garantin enligt

text: 4 §

text: och det överförda beloppet.

text: Lag (2015:1026).

text: Prövning av kontovillkor

text: Ett institut ska ansöka om garantimyndighetens prövning av om villkoren för varje kontoslag som används för att ta emot insättningar innebär att kontoslaget omfattas av insättningsgarantin. En sådan ansökan ska även göras när institutet avser att ändra villkoren för kontoslaget, om det inte är uppenbart att villkorsändringen saknar betydelse för frågan om kontoslaget omfattas av insättningsgarantin.

text: Ett utländskt institut som tar emot insättningar som inte omfattas av insättningsgarantin enligt denna lag behöver inte ansöka om prövning.

text: Lag (2015:1026).

text: Ersättning från garantin

text: Om en insättning omfattas av garantin, har insättaren rätt till ersättning motsvarande dels insättningens belopp, dels upplupen ränta till den dag då ersättningsrätt inträder.

text: Ersättningen, tillsammans med eventuell utdelning i institutets konkurs för en förlust som enligt denna lag är ersättningsgill, får dock för varje institut uppgå till sammanlagt högst det belopp i svenska kronor som följer av artikel 6.1 och 6.5 i insättningsgarantidirektivet, om inte något annat följer av

text: 4 c §

text: . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det högsta ersättningsbeloppet.

text: I fråga om insättningar i en filial i ett annat EES-land till ett svenskt institut får det högsta ersättningsbeloppet som avses i

text: andra stycket

text: vara 100 000 euro eller, om landet har fastställt beloppet i nationell valuta i enlighet med artikel 6.5 i insättningsgarantidirektivet, det belopp i den nationella valutan som motsvarar 100 000 euro.

text: Beloppet ska betalas ut i svenska kronor eller i valutan i det land inom EES där kontot finns. Om ett belopp ska räknas om mellan olika valutor, ska den valutakurs tillämpas som gällde dagen för ersättningsrättens inträde.

text: Lag (2020:177).

text: Om den insättning som ersättningen avser är pantsatt, skall panthavaren ha panträtt i ersättningen.

text: Lag (2000:95).

text: Ett krav som avser tillgångar som enligt en lagakraftvunnen dom har varit föremål för brott enligt

text: 9 kap.

text: 6 a

text: eller

text: 7 §

text: brottsbalken

text: eller 3, 4, 5 eller

text: 6 § lagen (2014:307)

text: om straff för penningtvättsbrott, ska inte ge rätt till ersättning från insättningsgarantin.

text: Om åtal har väckts för brott som avses i

text: första stycket

text: avseende en viss insättning och ersättning begärs för insättningen, ska garantimyndigheten besluta att ersättning tills vidare inte ska betalas ut.

text: Lag (2025:642).

text: avyttring av privatbostad,

text: ersättning för skada på sådan egendom som avses i 1,

text: upphörande av anställning, bodelning, pension, sjukdom, invaliditet eller dödsfall,

text: utbetalning av försäkringar, eller

text: ersättning för skada till följd av

text: brott,

text: felaktig dom, eller

text: fel eller försummelse vid myndighetsutövning.

text: Ersättning utöver vad som följer av

text: 4 §

text: får betalas ut från garantin med sammanlagt högst fem miljoner kronor (

text: tilläggsbelopp

text: ), om insättaren på ett tillförlitligt sätt visar att insättningarna avser medel som hänförs till

text: Utbetalning av ersättning enligt

text: första stycket

text: får dock bara avse insättningar som har gjorts högst tolv månader från den tidpunkt då beloppet krediterades på insättarens konto eller från och med den tidpunkt då det blev rättsligt möjligt att överföra sådana insättningar.

text: Lag (2016:625).

text: en bank,

text: ett kreditmarknadsföretag,

text: ett värdepappersbolag,

text: ett försäkringsföretag,

text: ett återförsäkringsföretag,

text: ett tjänstepensionsföretag,

text: en understödsförening,

text: ett finansiellt institut enligt lagen (

text: ) om bank- och finansieringsrörelse,

text: en värdepappersfond eller en alternativ investeringsfond,

text: en pensionsfond,

text: en region, en kommun eller en statlig myndighet, eller

text: en insättare som inte har identifierats enligt lagen (

text: ) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism.

text: Lag (2019:893).

text: Följande insättare, eller utländska motsvarigheter, kan inte få ersättning enligt garantin:

text: Om en insättning hos en filial här i landet till ett utländskt institut också omfattas av en garanti i ett annat land, svarar den svenska garantin bara för skillnaden mellan vad som kan betalas ut enligt den utländska garantin, i förekommande fall före avdrag för institutets motfordringar mot insättaren, och vad som kan betalas ut enligt den svenska garantin.

text: Om ett institut försätts i resolution enligt lagen (

text: ) om resolution, ska ersättning enligt denna lag betalas ut i de fall som anges i andra och

text: tredje styckena

text: . Ersättningen ska betalas till den som resolutionsmyndigheten anvisar.

text: Vid skuldnedskrivning enligt

text: 21 kap.

text: lagen om resolution ska ersättning betalas med ett belopp som motsvarar det som de garanterade insättningarna skulle ha skrivits ned med enligt

text: 21 kap. 13 § första stycket 1 samma lag

text: , om de inte hade varit undantagna från skuldnedskrivning.

text: Om resolutionsmyndigheten överför en insättning i enlighet med 17–

text: 19 kap.

text: lagen om resolution, ska ersättning betalas med ett belopp som motsvarar det som de garanterade insättningarna skulle ha burit om förlusterna hade fördelats mellan borgenärerna enligt förmånsrättsordningen.

text: Lag (2015:1026).

text: Om skuldnedskrivningsverktyget enligt

text: 21 kap.

text: lagen (

text: ) om resolution tillämpas, får medel som omfattas av

text: 15 §

text: tillföras vid en kapitalisering av ett institut i resolution i den utsträckning garanterade insättningar skulle ha konverterats till eget kapital enligt

text: 21 kap. 13 § första stycket 2

text: om de inte hade varit undantagna från konvertering. I utbyte ska kapitalinstrument erhållas till ett värde som motsvarar de tillförda medlen.

text: Lag (2015:1026).

text: De medel som insättningsgarantin får bidra med enligt

text: och

text: 7 a §§

text: får uppgå till högst 200 procent av målnivån enligt

text: 15 a §

text: Lag (2016:625).

text: De kapitalinstrument som erhålls i utbyte enligt

text: 7 a §

text: ska föras till insättningsgarantin.

text: Sådana tillgångar behöver inte säljas för att garantimyndigheten ska få låna medel i Riksgäldskontoret.

text: Den ersättning som garantimyndigheten får när tillgångar säljs ska tillgodoräknas behållna avgiftsmedel.

text: Lag (2016:625).

text: Ersättningsrättens inträde

text: Finansinspektionen genom ett beslut har funnit att

text: en insättning som har förfallit till betalning inte har återbetalats av institutet enligt de rättsliga och avtalsmässiga villkor som är tillämpliga och

text: oförmågan att betala beror på institutets finansiella situation och inte endast är tillfällig, eller

text: institutet försätts i konkurs.

text: Är det fråga om en insättning som omfattas av garantin enligt

text: 3 § första stycket

text: eller

text: andra stycket 1

text: , inträder rätt till ersättning när

text: 3 § andra stycket 2

text: , inträder rätt till ersättning när en behörig myndighet i institutets hemland förklarar att insättningar hos institutet är indisponibla.

text: Ett beslut enligt

text: första stycket 1

text: ska meddelas inom fem arbetsdagar från det att Finansinspektionen har funnit att de förutsättningar som anges i 1 a är uppfyllda.

text: Lag (2020:177).

text: Ersättning enligt garantin betalas av garantimyndigheten.

text: Finansinspektionen meddelar ett sådant beslut som avses i

text: 8 § första stycket 1

text: institutet försätts i konkurs, eller

text: en myndighet som avses i

text: 8 § andra stycket

text: förklarat att insättningar hos institutet är indisponibla.

text: Ersättningar ska, om inget annat följer av 9 a eller

text: 9 b §

text: , göras tillgängliga för insättarna inom sju arbetsdagar från det att

text: Utbetalning får göras på det sätt som garantimyndigheten anser är lämpligt. Garantimyndigheten får i detta syfte öppna ett konto i insättarens namn i ett kreditinstitut eller hämta uppgifter från ett kreditinstitut eller ett clearingbolag om konto i ett kreditinstitut till vilket utbetalning av ersättning kan göras.

text: Lag (2024:117).

text: Ersättningar som omfattas av artikel 7.3 i insättningsgarantidirektivet ska betalas ut så snart som möjligt och senast tre månader efter ersättningsrättens inträde enligt

text: 8 §

text: Lag (2016:625).

text: det är ovisst om en person har rätt till ersättningen,

text: insättningen är föremål för en rättstvist,

text: insättningen är föremål för restriktiva åtgärder som har beslutats av nationella regeringar eller internationella organ,

text: insättningen innefattar ett tilläggsbelopp enligt

text: 4 c §

text: inga transaktioner har förekommit på kontot under de senaste 24 månaderna (kontot är vilande), eller

text: ersättningen ska betalas ut för ett annat insättningsgarantisystems räkning i enlighet med artikel 14.2 i insättningsgarantidirektivet.

text: Lag (2016:625).

text: Garantimyndigheten får skjuta upp utbetalningen av ersättningen om

text: det inte har förekommit några transaktioner på kontot under de senaste 24 månaderna före ersättningsrättens inträde enligt

text: 8 §

text: , och

text: ersättningen understiger garantimyndighetens administrativa kostnader för utbetalningen.

text: Ersättning ska inte betalas ut, om

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana administrativa kostnader som avses i

text: första stycket

text: Lag (2016:625).

text: Den som har en insättning i ett svenskt institut förlorar sin rätt till ersättning, om han inte gör anspråk på ersättningen innan han har förlorat sin rätt till utdelning i institutets konkurs.

text: Information

text: huruvida insättningen omfattas av en garanti eller inte,

text: för det fall insättningen omfattas av insättningsgarantin enligt denna lag, resultatet av den prövning som gjorts enligt

text: 3 b § första stycket

text: den ersättningsnivå som gäller för garantin, och

text: formerna för utbetalning av ersättning från garantin.

text: Svenska institut samt utländska institut som tar emot insättningar hos en filial här i landet ska informera den som har gjort eller avser att göra en insättning om

text: Information enligt

text: första stycket

text: ska lämnas vid marknadsföring av ett erbjudande.

text: Innan ett avtal om mottagande av insättningar ingås ska insättaren få information enligt

text: första stycket

text: och information med ett innehåll enligt bilaga 1 till insättningsgarantidirektivet och med uppgift om garantimyndighetens webbplats. Insättaren ska bekräfta att denna information tagits emot. Informationen ska tillhandahållas insättaren minst en gång varje år. Informationen ska vidare under avtalstiden framgå av kontoutdrag och liknande material som rör fordringsförhållandet. Informationen ska lämnas i pappersform om insättaren begär det.

text: Informationen enligt

text: första stycket

text: ska göras tillgänglig på det språk som insättaren och institutet enades om när avtalet om mottagande av insättningar ingicks eller på det eller de officiella språken i det EES-land där filialen är inrättad.

text: Lag (2016:625).

text: Om ett institut åsidosätter informationsplikten i

text: 11 §

text: , när den gäller insättningar från konsumenter, ska

text: marknadsföringslagen (2008:486)

text: tillämpas. Ett sådant åsidosättande ska anses utgöra otillbörlig marknadsföring enligt

text: 10 § samma lag

text: . Ett åsidosättande av

text: 11 §

text: kan medföra marknadsstörningsavgift enligt bestämmelserna i

text: 36 §§

text: marknadsföringslagen

text: 11 §

text: , när den gäller insättningar från bara andra än konsumenter, ska garantimyndigheten underrätta Finansinspektionen enligt

text: 20 §

text: denna lag.

text: Lag (2008:497).

text: Vid fusion eller annan form av ombildning av ett institut, som kan påverka insättarens rätt till ersättning, ska institutet informera insättaren minst en månad innan rättsverkningarna av ombildningen inträder.

text: Garantimyndigheten får tillåta en kortare tidsfrist, om det är motiverat av hänsyn till finansiell stabilitet eller skyddet för företagshemligheter.

text: Insättaren har rätt att ta ut eller till ett annat institut överföra insättningar och upplupen ränta till den del som överstiger ersättningsbeloppet enligt

text: 4 §

text: , om det görs inom tre månader från det att insättaren har informerats om ombildningen. Insättaren har rätt att vidta dessa åtgärder utan att drabbas av någon sanktion.

text: Lag (2016:625).

text: Ett institut eller en filial som lämnar eller utesluts från insättningsgarantin enligt denna lag ska informera berörda insättare inom en månad från det att institutet eller filialen lämnade garantin.

text: Lag (2016:625).

text: Skyldighet att ta emot garanterade insättningar

text: Ett institut som erbjuder sig att ta emot insättningar enligt definitionen i

text: 2 §

text: är skyldigt att ta emot sådana insättningar av var och en, om det inte finns särskilda skäl mot det.

text: Lag (2016:625).

text: Avgifter

text: Varje institut som omfattas av garantin ska betala en årlig avgift till garantimyndigheten. Avgiften för ett år grundas på institutens insättningar vid utgången av närmast föregående år, till den del insättningarna omfattas av garantin.

text: Institutens sammanlagda avgifter för ett år ska uppgå till ett belopp som motsvarar 0,1 procent av insättningarna.

text: bestäms enligt

text: 14 § första

text: och

text: andra styckena

text: bestäms genom ändring av beslut enligt

text: 39 §§

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: , eller

text: efter överklagande bestäms av allmän förvaltningsdomstol.

text: Lag (2018:804).

text: Andra stycket behöver inte tillämpas när avgiften för ett enskilt institut

text: Garantimyndigheten ska årligen bestämma hur stort belopp varje institut ska betala i avgift. Avgiften ska betalas inom en månad från dagen för beslutet.

text: Avgiften ska baseras på institutets sammanlagda insättningar vid utgången av närmast föregående år, till den del de omfattas av garantin. Avgiften ska bestämmas med hänsyn till institutets risknivå.

text: Dröjsmålsränta ska tas ut på avgifter som inte betalas i rätt tid, om det inte finns särskilda skäl mot det. Dröjsmålsränta ska beräknas för år enligt en räntefot som motsvarar den av Riksbanken fastställda, vid varje tid gällande referensräntan enligt

text: 9 § räntelagen (1975:635)

text: med ett tillägg av åtta procentenheter.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om beräkningen av avgifter för garantin enligt denna lag.

text: Lag (2016:625).

text: Om behållna avgiftsmedel inte är tillräckliga för att betala ut ersättning vid ersättningsrättens inträde enligt

text: 8 §

text: , ska garantimyndigheten besluta om en extra avgift. Avgiften får motsvara högst 0,5 procent av institutens sammanlagda insättningar vid utgången av närmast föregående år, till den del insättningarna omfattas av garantin.

text: Om det finns synnerliga skäl får garantimyndigheten, efter samråd med Finansinspektionen, besluta om en högre avgift.

text: Lag (2016:625).

text: Om betalning av en extra avgift enligt

text: 13 a §

text: skulle hota ett instituts likviditet eller solvens, får garantimyndigheten efter ansökan av institutet bevilja anstånd med betalning av avgiften.

text: Anstånd får beviljas med högst sex månader i taget.

text: Avgiften ska betalas när förutsättningarna för anstånd inte längre är uppfyllda.

text: Lag (2016:625).

text: Om garantin för ett institut börjar gälla under ett löpande kalenderår ska avgiften för det året fastställas med hänsyn till den tid garantin gällt. Avgiften ska grundas på summan av institutets insättningar vid årets utgång och i övrigt beräknas på samma sätt som anges i

text: 13 § andra stycket

text: Om garantin för ett institut upphör att gälla under ett löpande kalenderår ska avgiften för det året fastställas med hänsyn till den tid garantin gällt. Avgiften ska i övrigt beräknas på samma sätt som anges i

text: och

text: 13 §§

text: Om ett institut helt eller delvis övergår till att omfattas av ett annat insättningsgarantisystem inom EES, ska de avgifter som institutet har betalat in enligt

text: 13 §

text: under de senaste tolv månaderna före övergången överföras till det andra insättningsgarantisystemet. Om övergången avser en del av verksamheten, ska avgifter överföras i proportion till överförda insättningar som omfattas av garantin.

text: En överföring av avgifter ska inte ske om institutet har uteslutits från garantin enligt denna lag.

text: Lag (2018:1395).

text: Garantimyndigheten får ta ut avgifter för prövningen av en ansökan enligt

text: 3 a §

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifterna.

text: Lag (2011:829).

text: Garantimyndigheten får ta ut avgifter för prövningen av en ansökan enligt 3 b §.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifterna. Lag (2026:1061).

text: Garantimyndigheten ska placera inbetalda avgifter på räntebärande konto i Riksgäldskontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Från de inbetalda avgifterna ska myndigheten dock räkna av de förvaltningskostnader som den haft för garantin.

text: I den utsträckning behållna avgiftsmedel inte räcker till för att betala ut ersättningar får garantimyndigheten låna medel i Riksgäldskontoret.

text: Lag (2016:625).

text: Målnivå på behållna medel

text: De behållna avgiftsmedlen ska uppgå till ett belopp som motsvarar minst 0,8 procent av institutens sammanlagda insättningar som omfattas av garantin (

text: målnivå

text: Om de behållna avgiftsmedlen minskar till mindre än två tredjedelar av den nivå som anges i

text: första stycket

text: , ska nivån återställas inom sex år. Avgiften får då fastställas till ett högre belopp än vad som följer av

text: 12 § andra stycket

text: För att uppnå beloppet enligt

text: första stycket

text: får garantimyndigheten godta betalningsåtaganden från instituten. Andelen betalningsåtaganden får inte överstiga 30 procent av behållna avgiftsmedel.

text: Lag (2016:625).

text: Uppgiftsskyldighet

text: Ett institut som omfattas av garantin ska lämna de uppgifter till garantimyndigheten som den behöver för att fastställa institutets avgift. De uppgifter som myndigheten behöver för att fastställa ett instituts avgift ska ha granskats av en revisor som utsetts av institutet i enlighet med

text: 4 a kap. 1 § sparbankslagen (1987:619)

text: 9 kap. 8 § aktiebolagslagen (2005:551)

text: eller

text: 8 kap. 8 § lagen (2018:672)

text: om ekonomiska föreningar.

text: Institutet ska också utan dröjsmål lämna garantimyndigheten de uppgifter den behöver om insättare och deras insättningar samt de uppgifter den i övrigt behöver för sin verksamhet.

text: Garantimyndigheten får, när den anser att det är nödvändigt, genomföra en undersökning hos institutet.

text: Lag (2020:668).

text: Ett institut som avser att helt eller delvis övergå till att omfattas av ett annat insättningsgarantisystem enligt insättningsgarantidirektivet ska underrätta garantimyndigheten om detta senast sex månader före övergången.

text: Lag (2016:625).

text: Har ersättningsrätt inträtt enligt

text: 8 §

text: , ska institutet eller konkursförvaltaren lämna de uppgifter till garantimyndigheten som den behöver för att betala ut ersättning till insättarna, samt även i övrigt lämna myndigheten det biträde som den behöver för utbetalning av ersättning.

text: sådana uppgifter som avses i

text: 16 §

text: och

text: första stycket

text: , och

text: att vissa uppgifter som enligt

text: 16 §

text: ska lämnas till garantimyndigheten i stället ska lämnas till Finansinspektionen.

text: Lag (2020:180).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

text: När Finansinspektionen har anledning att anta att ersättningsrätten enligt

text: 8 §

text: kan inträda, ska inspektionen informera garantimyndigheten om detta och lämna de uppgifter till myndigheten som den behöver för sin verksamhet enligt denna lag.

text: Riksbanken ska, på begäran av garantimyndigheten, lämna de uppgifter till myndigheten som den behöver för sin verksamhet enligt denna lag.

text: Lag (2011:829).

text: Samarbete och utbyte av information

text: Garantimyndigheten, Finansinspektionen och resolutionsmyndigheten ska samarbeta och utbyta information med varandra, med motsvarande myndigheter i andra länder, med företrädare för utländska garantisystem och med Europeiska bankmyndigheten i den utsträckning som följer av insättningsgarantidirektivet och Sveriges medlemskap i EU.

text: Lag (2016:625).

text: Garantimyndigheten får hänskjuta frågor som rör avtal med andra insättningsgarantisystem till Europeiska bankmyndigheten för tvistlösning i enlighet med artikel 14.5 i insättningsgarantidirektivet.

text: Lag (2016:625).

text: Återbetalning av ersättning

text: Om någon genom oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att ersättning betalats ut obehörigt eller med för högt belopp, ska återbetalning ske av vad som har betalats ut för mycket tillsammans med ränta beräknad enligt

text: 6 § räntelagen (1975:635)

text: Sådan återbetalning ska ske också om någon i annat fall har tagit emot ersättning obehörigt eller med för högt belopp. Ränta ska i sådana fall tas ut beräknad enligt

text: 5 § räntelagen

text: Beslut enligt första och

text: andra styckena

text: fattas av garantimyndigheten och får verkställas enligt

text: utsökningsbalken

text: Om det finns särskilda skäl, får återbetalningsskyldighet enligt första och

text: andra styckena

text: efterges helt eller delvis.

text: Lag (2016:625).

text: Övertagande av fordran

text: I fråga om utbetalade ersättningar enligt garantin träder staten in i insättarens rätt mot institutet med företrädesrätt framför insättaren intill det utgivna beloppet.

text: När ett utländskt garantisystem har betalat ut ersättning med anledning av att ett svenskt institut försatts i konkurs träder det utländska garantisystemet in i insättarens rätt mot institutet med företrädesrätt framför insättaren intill det utgivna beloppet.

text: Lag (1999:161).

text: Ingripanden m.m.

text: Garantimyndigheten skall underrätta Finansinspektionen, om ett institut som omfattas av garantin inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag.

text: Lag (2007:1433).

text: Om insättningar hos ett institut omfattas av garantin till följd av ett beslut enligt

text: 3 § andra stycket

text: men detta inte utgör en förutsättning för tillstånd enligt

text: 4 kap. 4 § första stycket 3 lagen (2004:297)

text: om bank- och finansieringsrörelse eller

text: 4 kap. 6 § andra stycket lagen (2007:528)

text: om värdepappersmarknaden, och institutet inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag, får garantimyndigheten förelägga institutet att vidta rättelse.

text: Om institutet inte har vidtagit rättelse inom ett år från föreläggandet, får garantimyndigheten besluta att garantin inte längre ska gälla beträffande insättningarna. Ett sådant beslut får, när det är fråga om ett utländskt institut från ett EES- land, meddelas endast om den behöriga myndigheten i institutets hemland har samtyckt till beslutet. Är det fråga om ett institut från ett land utanför EES, får beslut om att garantin inte längre ska gälla meddelas endast om tillsynsmyndigheten i institutets hemland har underrättats i förväg om beslutet.

text: Har garantimyndigheten beslutat att garantin inte längre ska gälla beträffande insättningar hos en filial i ett land utanför EES till ett svenskt institut, ska myndigheten underrätta tillsynsmyndigheten i det land där filialen finns om beslutet.

text: Lag (2007:1433).

text: Garantimyndigheten får förelägga ett institut att vidta rättelse, om insättningar hos institutet omfattas av garantin till följd av ett beslut enligt 3 § andra stycket men detta inte utgör en förutsättning för tillstånd enligt 4 kap. 6 § andra stycket lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden eller 1 a kap. 58 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag, och institutet inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag.

text: Om institutet inte har vidtagit rättelse inom ett år från föreläggandet, får garantimyndigheten besluta att garantin inte längre ska gälla för insättningarna. Ett sådant beslut får, när det är fråga om ett utländskt institut från ett EES- land, meddelas endast om den behöriga myndigheten i institutets hemland har samtyckt till beslutet. Är det fråga om ett institut från ett land utanför EES, får beslut om att garantin inte längre ska gälla meddelas endast om tillsyns- myndigheten i institutets hemland har underrättats i förväg om beslutet.

text: Har garantimyndigheten beslutat att garantin inte längre ska gälla för insättningar hos en filial i ett land utanför EES till ett svenskt institut, ska myndigheten underrätta till- synsmyndigheten i det land där filialen finns om beslutet. Lag (2026:1061).

text: I samtliga fall då garantimyndigheten har beslutat att garantin inte längre skall gälla skall institutet informera berörda insättare om beslutet.

text: Lag (2007:1433).

text: Ett beslut om att garantin inte längre ska gälla inverkar inte på insättningar som omfattades av garantin innan beslutet vann laga kraft. Motsvarande gäller när beslut har meddelats om återkallelse av tillstånd eller filialtillstånd.

text: Lag (2011:829).

text: Överklagande

text: Garantimyndighetens och Finansinspektionens beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

text: Lag (2020:177).

text: Verkställighet

text: Finansinspektionens beslut enligt

text: 8 § första stycket 1

text: gäller omedelbart.

text: Lag (2020:177).

text: 26 § Har upphävts genom lag (2016:625).

text: 27 § Har upphävts genom lag (2016:625).

text: 28 § Har upphävts genom lag (2016:625).

text: 29 § Har upphävts genom lag (2016:625).

text: 30 § Har upphävts genom lag (2016:625).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid 1997 års taxering.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1995:1592) om skatteregler för ersättning från insättningsgaranti

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Ersättning som betalas ut av Insättningsgarantinämnden enligt lagen (

text: ) om insättningsgaranti skall vid inkomstbeskattningen behandlas som om ersättningen betalats av det institut hos vilket insättningen finns. Ersättningen skall i första hand anses utgöra ersättning för insatt kapitalbelopp. Till den del ersättningen avser upplupen ränta, skall den vid inkomstbeskattningen behandlas som inkomstränta.

text: Vid återbetalning av ersättning enligt

text: 18 §

text: lagen om insättningsgaranti skall den del av ett återbetalat belopp som inte avser ersättning för det insatta kapitalbeloppet jämställas med ränteutgift.

text: Lag (1996:594).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1995.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1999.

type: punkt

text: I fråga om ansökningar som kommit in till regeringen eller, i förekommande fall, Finansinspektionen före den 1 augusti 1999 skall äldre bestämmelser tillämpas.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 3 §, rubr. närmast före 3 §; ny rubr. närmast före 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000.

text: Bestämmelserna i tidigare

text: 7 §

text: gäller alltjämt i fråga om redovisningen i understödsföreningar som tillämpar

text: bokföringslagen (1976:125)

text: samt

text: och

text: 30 §§

text: lagen (

text: ) om understödsföreningar i dess lydelse före den 1 januari 2000.

text: Bestämmelserna i tidigare

text: och

text: 14 §§

text: gäller alltjämt för ansökningar som prövas enligt

text: 4 kap. 2 § 6 lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag i dess lydelse före den 1 januari 2000.

rpubl:andrar: upph. 7 §; nuvarande 8-14 §§ betecknas 7-13 §§, rubr. närmast före 10, 11, 12, 13, 14 §§ sätts närmast före 9, 10, 11, 12, 13 §§; ändr. de nya 12, 13 §§

rpubl:andrar: upph. 13 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §, rubr. närmast före 4 §; nya 8 a, 13 §§, rubr. närmast före 13 §

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 8 a §

rpubl:andrar: utgår

dcterms:identifier: SFS 1995:1600 i lydelse enligt SFS 2024:361

dcterms:title: Förordning (1995:1600) om årsredovisning i kreditinstitut, värdepappersbolag och försäkringsföretag

rdfs:label: Finansdepartementet FMA FPM

text: Definitioner

text: Med

text: kreditinstitut och värdepappersbolag

text: avses i denna förordning företag som anges i

text: 1 kap. 1 § första stycket lagen (1995:1559)

text: om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.

text: Med

text: försäkringsföretag

text: avses företag som anges i

text: 1 kap. 1 § första stycket lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag.

text: Med

text: finansiellt holdingföretag

text: avses företag som anges i

text: 1 kap. 1 § andra stycket

text: 1 kap. 1 § andra stycket

text: lagen om årsredovisning i försäkringsföretag.

text: I förordningen (

text: ) om vissa årsredovisningsfrågor finns bestämmelser om kungörande m.m. som avser sådana kreditinstitut och värdepappersbolag som omfattas av

text: 8 kap.

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Medgivande av undantag

beteckning: 3 §

text: Ansökan om medgivande enligt

text: 1 kap. 1 § tredje stycket lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag ska ges in till Finansinspektionen.

text: Förordning (2013:675).

text: Bemyndiganden

beteckning: 4 §

text: kreditinstituts, värdepappersbolags och försäkringsföretags löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning och koncernredovisning,

text: kreditinstituts och värdepappersbolags delårsrapporter,

text: den koncernredovisning som finansiella holdingföretag ska upprätta enligt lagen (

text: ) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (

text: ) om årsredovisning i försäkringsföretag, och

text: i vilken utsträckning som lagen om årsredovisning i försäkringsföretag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen ska tillämpas i sådana företag som har beviljats undantag enligt

text: 1 kap. 1 § tredje stycket samma lag

text: Förordning (2011:777).

text: Finansinspektionen får meddela närmare föreskrifter om

beteckning: 5 §

text: Finansinspektionen får föreskriva att bestämmelser om koncerner i lagen (

text: ) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, i lagen (

text: ) om årsredovisning i försäkringsföretag eller i föreskrifter som meddelas med stöd av dessa lagar, skall gälla för en grupp av företag som avses i

text: 1 kap. 6 §

text: lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller i

text: 1 kap. 5 §

beteckning: 6 §

text: Finansinspektionen får för värdepappersbolag meddela föreskrifter om uppställningsformer för balansräkningen och resultaträkningen som avviker från lagen (

text: ) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, om avvikelserna är nödvändiga med hänsyn till sådana bolags särskilda verksamhetsinriktning.

beteckning: 7 §

text: Finansinspektionen får för den första års- eller koncernredovisning som ett företag upprättar enligt lagen (

text: ) om årsredovisning i försäkringsföretag föreskriva att

text: 3 kap. 5 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och

text: 6 kap. 2 §

text: lagen om årsredovisning i försäkringsföretag inte skall tillämpas samt meddela närmare föreskrifter om vilka jämförande upplysningar som i stället skall lämnas.

text: Förordning (1999:1161).

beteckning: 8 §

text: Finansinspektionen får meddela föreskrifter om verkställigheten av lagen (

text: ) om årsredovisning i försäkringsföretag i den utsträckning som denna förordning inte innehåller sådana bestämmelser.

text: Förordning (1999:1161).

beteckning: 8 a §

text: elektronisk överföring till registreringsmyndigheten av sådana handlingar som avses i

text: 8 kap. 5 § lagen (1995:1559)

text: 8 kap. 5 § lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag,

text: bestyrkande av att en elektronisk kopia överensstämmer med originalet, och

text: den elektroniska underskriften enligt

text: 8 kap. 5 a § andra stycket

text: lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och

text: 8 kap. 5 a § andra stycket

text: Förordning (2016:583).

text: Bolagsverket (

text: registreringsmyndigheten

text: ) får meddela föreskrifter om

ordinal: 8 a

text: Kungörande

beteckning: 9 §

text: Kungörande enligt

text: 8 kap. 6 § lagen (1995:1559)

text: 8 kap. 6 § lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag, ska ske senast månaden efter den då redovisnings- och revisionshandlingarna har godtagits av registreringsmyndigheten.

text: namn, organisationsnummer och företagskategori för det företag som handlingarna avser eller, i fråga om koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse, namn, organisationsnummer och företagskategori för moderföretaget i den koncern som handlingarna avser,

text: sista dagen av det räkenskapsår som handlingarna avser, och

text: den tidpunkt då handlingarna gavs in till registreringsmyndigheten samt uppgift om diarienummer eller motsvarande ärendebeteckning.

text: Kungörelsen ska innehålla uppgift om

text: i vilken tidning kungörande ska ske, och

text: övriga frågor som sammanhänger med sådan kungörelse.

text: Förordning (2007:1467).

text: Registreringsmyndigheten får meddela föreskrifter om

text: Förvaring av ingivna handlingar

text: Årsredovisningar, revisionsberättelser, granskningsberättelser över hållbarhetsrapporter, bolagsstyrningsrapporter, koncernredovisningar, koncernrevisionsberättelser, granskningsberättelser över hållbarhetsrapporter för koncerner och delårsrapporter som har getts in till registreringsmyndigheten enligt

text: 8 kap.

text: lagen (

text: 8 kap.

text: lagen (

text: ) om årsredovisning i försäkringsföretag får föras över till elektroniska handlingar. Handlingarna ska hållas tillgängliga hos registreringsmyndigheten.

text: Förordning (2024:361).

text: Underrättelse om vite

text: Om registreringsmyndigheten fattat beslut om vite enligt

text: 8 kap. 7 §

text: eller

text: 9 kap. 4 §

text: lagen (

text: 8 kap. 7 § lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag, skall den genast skriftligen underrätta företaget om beslutet.

text: Förordning (2000:827).

text: Prövning av tillståndsfrågor

text: 4 kap. 2 § 1

text: 5 kap. 2 § 3

text: och

text: 7 kap. 3 § 2

text: lagen (

text: ) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, och

text: 1 kap. 1 § tredje stycket

text: 4 kap. 2 § 5 b

text: och 10,

text: 5 kap. 2 § 5

text: och

text: 7 kap. 3 § 5

text: lagen (

text: ) om årsredovisning i försäkringsföretag.

text: Förordning (2015:829).

text: Finansinspektionen prövar frågor som avses i

text: Ansökningsavgifter

text: Avgifter

text: Om en registrering i bankregistret eller försäkringsregistret eller ett kungörande av årsredovisning ska göras på något annat språk än svenska, ska en avgift på 500 kronor för varje sådant språk betalas.

text: Avgift ska betalas när årsredovisningen ges in. Avgiften återbetalas inte om handläggningen har påbörjats.

text: Förordning (2007:1467).


rpubl:andrar: ändr. 1, 7 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 november 1997 och tillämpas första gången vid 1999 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: ändr. 13 §

text: Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om förvärv av aktier mot betalning i pengar under år 1996.

dcterms:identifier: SFS 1995:1623 i lydelse enligt SFS 1998:1495

dcterms:title: Lag (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Förutsättningar för skattereduktion

text: Skattereduktion enligt denna lag medges fysisk person som mot betalning i pengar förvärvar aktier, om de förutsättningar som följer av

text: 5 §§

text: är uppfyllda eller kan antas bli uppfyllda.

text: Underlag för skattereduktion är betalningar enligt

text: första stycket

text: under år 1996. I underlaget får inräknas betalningar om sammanlagt högst 100 000 kronor. Betalningar för förvärv av nyemitterade aktier får dock inte inräknas i underlaget till den del nyemissionen avser höjning av aktiekapitalet till ett belopp motsvarande 100 000 kronor eller motsvarar nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden som skett efter den 1 januari 1995.

text: Skattereduktionen utgör 30 procent av underlaget men medges endast om underlaget sammantaget uppgår till minst 10 000 kronor.

text: Lag (1996:1614).

text: Den skattskyldige får inte inom fem år efter utgången av det beskattningsår då aktierna förvärvades avyttra aktierna, förvärva eller utfästa rätt till framtida avyttring av aktierna eller ingå avtal om sådan avyttring.

text: Om den skattskyldige har såväl aktier för vilka skattereduktion medgetts som andra aktier i samma bolag, skall vid tillämpning av

text: första stycket

text: en avyttring av aktier i bolaget alltid behandlas som om avyttringen avsåg aktier för vilka skattereduktion medgetts.

text: Om en fysisk person som förvärvat aktierna avlider, gäller för dödsboet vad som enligt denna lag skulle ha gällt för den avlidne. Om äganderätten till aktierna övergår genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död, krävs att den nya ägaren inte avyttrar aktierna eller förfar på annat sådant sätt som anges i

text: första stycket

text: under den där angivna tiden. Om äganderätten till aktierna övergår genom gåva eller genom bodelning av annan anledning än makes död, skall aktierna anses avyttrade.

text: Bolaget skall bedriva verksamhet från fast driftställe i Sverige under en sammanhängande period som sträcker sig från fyra månader närmast före beslutet om nyemission till utgången av femte året efter det år under vilket den skattskyldige förvärvade aktierna.

text: Ett belopp motsvarande betalningen för aktierna skall varaktigt investeras eller förbrukas i verksamhet vid det fasta driftstället i Sverige. Investeringen eller förbrukningen får inte gälla sådan egendom som avses i punkt

text: 14 första stycket

text: av anvisningarna till

text: 32 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Förvärvet skall ske genom teckning av nyemitterade aktier i ett svenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag hemmahörande i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i ett land med vilket Sverige har avtal med bestämmelser om informationsutbyte för beskattningsändamål. Dessutom skall följande krav vara uppfyllda:

text: Den omständigheten att verksamheten i Sverige upphör kortare tid efter förvärvet än som anges i

text: första stycket 1

text: utgör inte något hinder mot skattereduktion, om verksamheten upphör till följd av att bolaget försätts i konkurs eller träder i likvidation enligt reglerna om tvångslikvidation.

text: Skattereduktion medges inte i den mån det bolag som gett ut aktierna inom fem år efter utgången av det år under vilket den skattskyldige förvärvade aktierna beslutar att sätta ned aktiekapitalet eller reservfonden och betala ut hela eller del av nedsättningen till aktieägarna. Skattereduktion medges inte heller i den mån bolagets egendom har disponerats i strid med

text: 12 kap.

text: aktiebolagslagen (1975:1385)

text: . Vad som har sagts nu gäller också om en motsvarande åtgärd vidtas av ett utländskt bolag.

text: Skattereduktion medges inte om aktier i bolaget eller i annat företag i samma koncern vid förvärvet är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Detsamma gäller om aktierna under de senaste tio åren före förvärvet har varit eller inom tre år efter utgången av det år under vilket de förvärvades blir noterade där.

text: bedriver bankrörelse, försäkringsrörelse, värdepappersrörelse eller annan finansiell verksamhet,

text: bedriver verksamhet med uthyrning av lös egendom om verksamheten i mer än obetydlig omfattning riktar sig till annan än företag i samma koncern som uthyrningsföretaget,

text: äger andra fastigheter än sådana som uteslutande används i annan egen verksamhet än fastighetsförvaltning eller i sådan verksamhet som bedrivs av annat företag i samma koncern, eller

text: annat än tillfälligtvis har mer än en femtedel av sina tillgångar placerade i kontanter, banktillgodohavanden eller finansiella instrument som utgör omsättningstillgångar eller innehas i kapitalplaceringssyfte.

text: Skattereduktion medges inte om bolaget eller annat företag i samma koncern vid förvärvet eller inom fem år efter utgången av det år under vilket den skattskyldige förvärvade aktierna direkt eller genom handelsbolag

text: Skattereduktion medges inte heller om aktier som svarar mot mer än hälften av röstetalet i bolaget direkt eller indirekt innehas av två eller flera företag som skulle ha omfattats av första eller

text: andra stycket

text: om företagen ingått i samma koncern som bolaget.

text: Bestämmelserna i

text: andra stycket 3

text: om fastighet skall också tillämpas i fråga om byggnad som är lös egendom och sådana tillbehör till byggnad som avses i

text: 2 kap.

text: och

text: 3 §§

text: jordabalken

text: Med

text: företag i samma koncern

text: förstås juridisk person som ingår i samma koncern enligt

text: 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385)

text: 1 kap. 4 § lagen (1987:667)

text: om ekonomiska föreningar,

text: 1 kap. 1 § lagen (1980:1103)

text: om årsredovisning m.m. i vissa företag eller, för det fall den sist nämnda lagen inte längre skall tillämpas,

text: 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: . Vidare anses ett utländskt bolag ingå i samma koncern som ett svenskt företag om bolaget, för det fall att bolaget hade varit ett svenskt aktiebolag, skulle ha varit ett moderföretag till det svenska företaget.

text: Ansökan

text: Ansökan om skattereduktion görs skriftligen hos en skattemyndighet senast den 4 maj 1998.

text: Om en ansökan om skattereduktion har kommit in senast den 2 maj 1997 skall skattereduktion tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 1997 eller 1998 års taxering efter vad som anges i ansökan. Kommer ansökan in senare tillgodoräknas skattereduktionen vid debitering av skatt på grund av 1998 års taxering.

text: Ansökan skall innehålla uppgift om sökandens namn, bostadsadress och personnummer samt en försäkran om att sökanden avser att behålla aktierna till utgången av femte beskattningsåret efter det år aktierna förvärvats.

text: uppgift om bolagets namn, organisationsnummer och säte,

text: uppgift om antalet av den skattskyldige förvärvade aktier, vad som betalats för aktierna och om när full betalning i pengar erlades,

text: en försäkran om att det inte föreligger något sådant förhållande som enligt

text: 1 § andra stycket

text: sista meningen, 3, 4 eller

text: 5 §

text: utgör hinder för skattereduktion och

text: uppgift om hur betalningen för aktierna har investerats eller förbrukats.

text: Lag (1996:1614).

text: Ett intyg utfärdat av det bolag som gett ut aktierna skall bifogas ansökan. Intyget skall innehålla

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksskatteverket meddelar närmare föreskrifter om vilken eller vilka skattemyndigheter som beslutar i ärenden enligt denna lag.

text: Omprövning

text: sökanden eller bolaget har lämnat oriktiga uppgifter,

text: det sedan sökanden eller bolaget har lämnat sina uppgifter har inträffat någon omständighet som enligt 1, 2, 3, 4 eller

text: 5 §

text: medför att skattereduktionen inte skall medges eller skall medges med ett lägre belopp, eller

text: det föranleds av ett annat beslut av skattemyndigheten eller en förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag.

text: Beslut om skattereduktion skall omprövas om

text: Sådan omprövning som avses i

text: 9 §

text: får göras före utgången av femte kalenderåret efter det år då beslutet om skattereduktion meddelades.

text: Finner skattemyndigheten vid omprövning enligt

text: 9 §

text: eller

text: att skattereduktion inte skulle ha medgetts eller att skattereduktion medgetts med för högt belopp, skall den skattskyldige betala ett särskilt tillägg motsvarande 30 procent av det belopp varmed skattereduktionen sätts ned. Om det finns särskilda skäl skall tillägg inte betalas.

text: Styrelsen i ett bolag som har utfärdat ett sådant intyg som avses i

text: 7 § fjärde stycket

text: skall så snart det kan ske underrätta Riksskatteverket, om något sådant förhållande inträffar som enligt 3, 4 eller

text: 5 §

text: utgör hinder för skattereduktion eller om aktierna registrerats på annan ägare eller på en förvaltare.

text: I fråga om aktier som förvaltas av ett företag som har medgivande som förvaltare enligt

text: 3 kap. 7 § lagen (1998:1479)

text: om kontoföring av finansiella instrument skall styrelsen dessutom hos förvaltaren anmäla att intyg enligt

text: 7 § fjärde stycket

text: utfärdats. I anmälan skall det anges när aktierna betalades helt. Förvaltare som tagit emot anmälan är skyldig att så snart det kan ske underrätta Riksskatteverket om aktierna registreras på ny ägare inom fem år efter utgången av det år aktierna förvärvades.

text: Den som beviljats skattereduktion är skyldig att omedelbart anmäla till en skattemyndighet, om han eller hon vidtar åtgärd eller får kännedom om sådant förhållande som enligt 1, 2, 3, 4 eller

text: 5 §

text: utgör hinder för skattereduktion.

text: Lag (1998:1495).

text: Överklagande

text: Beslut av skattemyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Riksskatteverket får överklaga ett beslut av allmän förvaltningsdomstol även om verket inte tidigare har fört det allmännas talan i målet.

text: Riksskatteverket för det allmännas talan i Regeringsrätten.

text: Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid skattemyndighet att företräda verket i allmän förvaltningsdomstol.

text: Lag (1998:390).

text: Straff

text: Den som i ärende om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet i en handling lämnar oriktig uppgift och därigenom föranleder att skattereduktion tillgodoräknas trots att det inte skulle ha skett eller att skattereduktion tillgodoräknas med för

text: högt belopp

text: döms till böter eller fängelse i högst två år, om inte gärningen är belagd med straff i

text: brottsbalken

text: . Vad som sägs om lämnande av oriktig uppgift gäller också underlåtenhet att lämna underrättelse eller göra anmälan enligt

text: 12 §

text: , om underlåtenheten leder till att omprövning enligt

text: 9 §

text: inte kommer till stånd.

text: Övriga bestämmelser

text: I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om skattereduktion enligt

text: 11 kap. 11 §

text: skattebetal-

text: ningslagen (1997:483)

text: om inte annat är föreskrivet. Skatte- reduktion enligt denna lag tillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion enligt

text: skattebetalningslagen

text: I fråga om särskilt tillägg enligt

text: 11 §

text: tillämpas vad som gäller om särskild avgift enligt

text: 5 kap. 13 § första stycket

text: och

text: 6 kap. 24 §

text: taxeringslagen (1990:324)

text: Lag (1997:546).

text: För kontroll av att uppgifter som lämnats i intyg enligt

text: 7 §

text: är riktiga och att skyldighet att lämna underrättelse eller göra anmälan enligt

text: 12 §

text: fullgjorts riktigt och fullständigt gäller bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: taxeringslagen (1990:324)

text: och lagen (

text: ) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet i tillämpliga delar. Det bolag som gett ut aktierna och företag i samma koncern skall därvid jämställas med den som är skattskyldig. Detsamma gäller företag som omfattas av bestämmelsen i

text: 5 § tredje stycket

text: Skattemyndigheten skall göra anmälan till åklagaren så snart det finns anledning att anta att brott mot

text: 14 §

text: denna lag har begåtts. Detta gäller dock inte om det kan antas att brottet inte kommer att medföra påföljd eller om anmälan av annat skäl inte behövs. I anmälan skall anges de omständigheter som utgjort grund för misstanken om brott.

text: Beteckningar i denna lag som förekommer i

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: och lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt har samma betydelse som i de lagarna.

text: Bestämmelser om registrering av uppgifter och beslut enligt denna lag finns i

text: skatteregisterlagen (1980:343)


rpubl:andrar: ändr. 7 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000. Bestämmel- serna gäller fortfarande i sina äldre lydelser i fråga om ärenden enligt

text: 3 kap. 7 § första stycket

text: och

text: 7 kap. 16 §

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: i deras lydelser vid utgången av år 1999.

rpubl:andrar: ändr. 6, 7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2004.

text: Ärenden som har kommit in till Patent- och registreringsverket men i vilka verket inte har fattat beslut före ikraftträdandet skall överlämnas till Bolagsverket för fortsatt handläggning.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §, rubr. närmast före 7 §; ny 1 a §, rubr. närmast före 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 a, 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 a §

dcterms:identifier: SFS 1995:1633 i lydelse enligt SFS 2026:642

dcterms:title: Förordning (1995:1633) om vissa årsredovisningsfrågor

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Registreringsmyndigheten

text: Med

text: registreringsmyndigheten

text: avses i denna förordning Bolagsverket. I fråga om stiftelser avses med registreringsmyndigheten dock tillsynsmyndigheten enligt

text: 9 kap. 1 § stiftelselagen (1994:1220)

text: Förordning (2024:1121).

text: Elektronisk ingivning

beteckning: 1 a §

text: 8 kap. 3 a § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Förordning (2015:830).

ordinal: 1 a

text: Bolagsverket får meddela föreskrifter enligt 8 kap. 3 a § och 15 c § fjärde stycket årsredovisningslagen (1995:1554). Förordning (2026:642).

text: Kungörande

text: Kungörande enligt

text: 8 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: skall ske senast månaden efter den då redovisnings- och revisionshandlingarna har godtagits av registreringsmyndigheten.

text: namn och organisationsnummer på det bolag som handlingarna avser eller, i fråga om koncernredovisning eller koncernrevisionsberättelse, namn och organisationsnummer på moderbolaget i den koncern som handlingarna avser,

text: sista dagen av det räkenskapsår som handlingarna avser, och

text: den tidpunkt då handlingen gavs in till registreringsmyndigheten samt uppgift om diarienummer eller motsvarande ärendebeteckning.

text: Kungörelsen skall innehålla uppgift om

text: Förvaring av ingivna handlingar

text: Årsredovisningar, revisionsberättelser, granskningsberättelser över hållbarhetsrapporter, bolagsstyrningsrapporter, koncernredovisningar, koncernrevisionsberättelser, granskningsberättelser över hållbarhetsrapporter för koncerner och delårsrapporter som har getts in till registreringsmyndigheten enligt

text: 8 kap. 3 §

text: 15 a § första stycket

text: och

text: 16 §

text: och

text: 9 kap. 2 §

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: får föras över till elektroniska handlingar. Handlingarna ska hållas tillgängliga hos registreringsmyndigheten.

text: Förordning (2024:362).

text: Påminnelser

text: Om ett aktiebolag, en ekonomisk förening eller en stiftelse som omfattas av

text: 8 kap. 5 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: inte har gett in årsredovisning, revisionsberättelse eller, i förekommande fall, granskningsberättelse över en hållbarhetsrapport, bolagsstyrningsrapport, koncernredovisning, koncernrevisionsberättelse eller granskningsberättelse över en hållbarhetsrapport för koncernen för föregående räkenskapsår, ska registreringsmyndigheten påminna om skyldigheten att ge in sådana handlingar. Påminnelsen ska i fråga om aktiebolag och ekonomiska föreningar skickas senast sex månader efter utgången av föregående räkenskapsår och i fråga om stiftelser senast fem månader efter utgången av föregående räkenskapsår.

text: Förordning (2024:1121).

text: Underrättelser om förseningsavgifter

text: Om registreringsmyndigheten har fattat ett sådant beslut som avses i

text: 8 kap.

text: 6 a

text: eller

text: 9 §

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: , ska den genast skriftligen underrätta aktiebolaget, den ekonomiska föreningen eller stiftelsen om beslutet.

text: Förordning (2024:1121).

text: Prövning av tillståndsfrågor

text: Registreringsmyndigheten ska pröva frågor om tillstånd som avses i

text: 3 kap. 11 § andra stycket

text: 5 kap. 30 § första stycket

text: och

text: 7 kap. 17 §

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Förordning (2015:830).

text: Avgifter

ordinal: a

text: medgivande att utelämna uppgift om nettoomsättningen i resultaträkningen (

text: 3 kap. 11 § andra stycket

text: ), 1 500 kronor, och

ordinal: b

text: medgivande att utelämna upplysningar om dotterföretag och vissa andra företag (

text: 5 kap. 30 § första stycket

text: och

text: 7 kap. 17 §

text: ), 1 500 kronor.

text: För handläggning och prövning av ansökningar enligt

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska avgifter betalas med följande belopp:

text: För registrering i aktiebolagsregistret och kungörande av årsredovisning eller delårsrapport på annat språk än svenska ska en avgift om 500 kronor för varje sådant språk betalas.

text: Avgift ska betalas när ansökan eller årsredovisningen ges in. Avgiften återbetalas inte om handläggningen har påbörjats.

text: Förordning (2015:830).

text: Indrivning av förseningsavgifter

text: I fråga om förseningsavgifter enligt

text: 8 kap.

text: och

text: 6 a §§

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: finns det bestämmelser om begäran om indrivning m.m. i

text: 9 §§

text: indrivningsförordningen (1993:1229)

text: . Att den betalningsskyldige ska uppmanas att betala fordringen innan ansökan om indrivning görs framgår av

text: 3 § nämnda förordning

text: Indrivning behöver inte begäras för en fordran som understiger 100 kronor om indrivning inte krävs från allmän synpunkt.

text: Förordning (2024:1121).


text: Denna förordning träder ikraft den 1 januari 1996.

text: Vid beräkningen av beloppen skall vid införandet av utjämningssystemet hänsyn tas till överskott eller underskott som uppkommer vid utjämningen av inkomster mellan kommuner respektive landsting enligt lagen (

text: ) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och lagen (

text: ) om utjämningsavgift för kommuner och landsting.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1997.

text: För bidragsåret 1997 skall Statistiska centralbyrån senast den 10 juli 1997 lämna uppgifter till skattemyndigheten om de belopp som beräknats enligt denna förordning.

rpubl:andrar: ändr. 1 §; ny 2 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1 §

dcterms:identifier: SFS 1995:1644 i lydelse enligt SFS 2019:1024

dcterms:title: Förordning (1995:1644) om generellt statsbidrag till kommuner och regioner

rdfs:label: Finansdepartementet K

text: Skatteverket ska fastställa de belopp som avses i

text: och

text: 2 §§

text: lagen (

text: ) om generellt statsbidrag till kommuner och regioner. Beloppen ska avrundas till närmaste hela krontal.

text: För att beräkna belopp per invånare för det åldersbaserade statsbidraget ska det totala åldersbaserade bidragsbeloppet fördelas på respektive åldersgrupp 7-15, 16-18, 65-74, 75-84 samt 85 år och äldre med de relativa andelar som erhålls genom att nettokostnaden per invånare i de berörda åldersgrupperna multipliceras med antalet invånare i respektive åldersgrupp. Nettokostnaderna ska vara de som följer av utjämningssystemet i beräkningarna för grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg. Antalet invånare ska avse den 1 november året före det år bidraget betalas ut.

text: Förordning (2019:1024).

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 10 januari varje år till Skatteverket lämna uppgifter om de belopp som beräknats enligt denna förordning.

text: Förordning (2003:981).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1996.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag till landsting och förordningen (

text: ) om statligt utjämningsbidrag till kommuner. Förordningen om statligt utjämningsbidrag till kommuner gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1996.

rpubl:andrar: ändr. 18 §

rpubl:andrar: ändr. 21 §

rpubl:andrar: ändr. 1-8, 11, 13-19, 21 §§; nya rubr. närmast före 2, 4-20 §§, bil.; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 21 §, bil.

rpubl:andrar: ändr. bil.

rpubl:andrar: upph. 19 §, rubr. närmast före 19 §; ändr. bil.

rpubl:andrar: ändr. bil. till 2001:629

rpubl:andrar: ändr. 15, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 21, 22 §§

text: ) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting samt förordningen (

text: ) om skattesatser vid beräkning av utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. De upphävda förordningarna gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2005.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1995:1645 i lydelse enligt SFS 2003:1091

dcterms:title: Förordning (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Inkomstutjämning

text: garanterat skatteunderlag enligt

text: 2 § lagen (1995:1515)

text: om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och enligt

text: 2 § lagen (1995:1516)

text: om utjämningsavgift för kommuner och landsting,

text: utjämningsbidrag enligt

text: 4 §

text: lagen om utjämningsbidrag till kommuner och landsting, samt

text: utjämningsavgift enligt

text: 4 §

text: lagen om utjämningsavgift för kommuner och landsting.

text: Statistiska centralbyrån skall varje bidrags- och avgiftsår för varje kommun och landsting beräkna

text: Utjämningsbidrag och utjämningsavgift anges i kronor per invånare och avrundas till närmaste hela krontal.

text: Förordning (1997:1180).

text: Kostnadsutjämning

text: Generella bestämmelser

text: standardkostnad och strukturkostnad enligt

text: 2 § lagen (1995:1515)

text: 2 § lagen (1995:1516)

text: utjämningsbidrag enligt

text: 5 §

text: utjämningsavgift enligt

text: 5 §

text: Om summan av samtliga avgifter är större eller mindre än summan av samtliga bidrag för kommunerna respektive landstingen görs en nivåjustering som motsvaras av skillnaden. Samtliga kommuner och landsting får ett invånarbaserat avdrag eller tillägg, som beräknas så att summan av avgifterna motsvarar summan av bidragen.

text: Förordning (1997:1180).

text: Standardkostnad skall beräknas utifrån befolkningsuppgifter per den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret, samt anges i kronor per invånare och avrundas till närmaste hela krontal. Standardkostnaden skall, utom i fråga om

text: och

text: 16 a §§

text: samt

text: 18 §

text: sista stycket, beräknas i bidrags- och avgiftsårets prisnivå utifrån den prognostiserade utvecklingen av nettoprisindex.

text: Förordning (1999:714).

text: Kommuner

text: Barnomsorg

text: En kommuns standardkostnad för barnomsorg beräknas genom att andelen barn i kommunen delas in i följande åldersgrupper: 1-2, 3-6 och 7-9 år. Andelen barn i kommunen i respektive åldersgrupp multipliceras med den beräknade genomsnittliga kostnaden i landet per barn i barnomsorgen i respektive åldersgrupp, varefter produkterna summeras.

text: Den enligt

text: första stycket

text: beräknade kostnaden multipliceras med ett volymindex och två olika korrigeringsfaktorer. Volymindex beräknas för kommunen utifrån föräldrarnas förvärvsfrekvens, kommunens skattekraft och befolkningstäthet.

text: Den första korrigeringsfaktorns värde bestäms så att den med befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret vägda genomsnittliga åldersrelaterade ersättningen överensstämmer med den i bilagan angivna genomsnittliga standardkostnaden för barnomsorgen.

text: Den andra korrigeringsfaktorns värde bestäms så att den med befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret vägda beräknade standardkostnaden överensstämmer med den i bilagan angivna genomsnittliga standardkostnaden för barnomsorgen.

text: Förordning (1999:714).

text: Äldreomsorg

text: En kommuns standardkostnad för äldreomsorg beräknas genom att kommunens invånare delas in i följande åldersgrupper för respektive kön: 65-74, 75-84 samt 85 år och äldre. Andelen invånare i kommunen i respektive åldersgrupp multipliceras med en normkostnad per kommun för varje grupp, varefter produkterna summeras. Kommunens normkostnad per kön och åldersgrupp beräknas utifrån den genomsnittliga kostnaden i landet för gruppen med hänsyn tagen till civilstånd, yrkesbakgrund och födelseland för de äldre i respektive kommun.

text: Summan av en kommuns totala normkostnad multipliceras med en korrigeringsfaktor. Korrigeringsfaktorns värde bestäms så att den med befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret vägda genomsnittliga standardkostnaden överensstämmer med den i bilagan angivna genomsnittliga standardkostnaden för äldreomsorg reducerad med 500 kronor per invånare.

text: Glesbygdskommuner får ett tillägg på fem procent till den enligt

text: andra stycket

text: beräknade kostnaden för ett större behov av institutionsboende i glesbygd. Ett tillägg ges för merkostnader för hemtjänst, som beräknas utifrån de äldres geografiska spridning i kommunen år 1996. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Samtliga kommuner får ett tillägg för färdtjänst och handikappomsorg på 500 kronor per invånare i kommunen.

text: Förordning (1999:714).

text: Individ- och familjeomsorg

text: En kommuns standardkostnad för individ- och familjeomsorg beräknas utifrån andelen ensamstående kvinnor i åldersgruppen 18-44 år med barn i åldersgruppen 0-17 år, andelen flyktingar och nära anhöriga till flyktingar samt övriga utrikes födda från länder utanför Norden och EU, andelen arbetslösa utan arbetslöshetssersättning, andelen män i åldersgruppen 25-64 år med låg inkomst samt ett täthetsindex.

text: Värdena för respektive variabel multipliceras med parametervärden.

text: Standardkostnaden multipliceras med en korrigeringsfaktor. Korrigeringsfaktorns värde bestäms så att den med befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret vägda genomsnittliga standardkostnaden överensstämmer med den i bilagan angivna genomsnittliga standardkostnaden för individ- och familjeomsorg.

text: Förordning (1999:714).

text: Grundskola

text: En kommuns standardkostnad för grundskola beräknas genom att andelen barn i kommunen i åldersgruppen 7-15 år multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per barn i den åldersgruppen i landet. Genomsnittskostnaden per barn i åldersgruppen 7-15 år beräknas utifrån den i bilagan angivna genomsnittliga standardkostnaden för grundskolan.

text: För kostnader som avser modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk beräknas ett tillägg till den enligt

text: första stycket

text: beräknade kostnaden. Tillägget beräknas utifrån andelen barn med utomnordiskt eller finskt medborgarskap i åldersgruppen 7-15 år i kommunen multiplicerad med genomsnittskostnaden per invånare i landet för modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk. Från detta tillägg dras den genomsnittliga ersättningen per invånare för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk av.

text: Kommuner som har merkostnader för små skolor och skolskjutsar får ett tillägg till den enligt

text: första stycket

text: beräknade kostnaden. Tillägget beräknas utifrån en teoretisk organisation av skolor i olika storlekar och kostnadsklasser, med elevernas geografiska spridning i kommunen år 1996 som grund. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Förordning (1999:714).

text: Gymnasieskola

text: En kommuns standardkostnad för gymnasieskola beräknas genom att andelen ungdomar i kommunen i åldersgruppen 16-18 år multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per invånare i den åldersgruppen i landet. Genomsnittskostnaden beräknas utifrån den i bilagan angivna genomsnittliga standardkostnaden för gymnasieskolan.

text: Kommuner som har merkostnader för resor och inackordering av gymnasieelever får ett tillägg till den enligt

text: första stycket

text: beräknade kostnaden. Tillägget har beräknats utifrån en teoretisk organisation av skolor med hänsyn till befolkningens bosättningsmönster år 1996 samt utifrån en beräknad kostnad för resor och inackordering. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Kommuner får ett tillägg till eller avdrag från den enligt

text: första stycket

text: beräknade kostnaden för merkostnader på grund av elevernas programval. Tilllägget eller avdraget beräknas utifrån kostnaden för de program som kommunens elever har valt.

text: Förordning (1999:714).

text: Vatten och avlopp

text: En kommuns standardkostnad för vatten och avlopp skall beräknas utifrån bebyggelsestruktur och geotekniska förhållanden. Tillägg erhålls för gles bebyggelsestruktur och besvärliga geotekniska förhållanden. Avdrag skall göras för goda geotekniska förhållanden om kommunen får tillägg för gles bebyggelsestruktur och för stordriftsfördelar om kommunen får tillägg för besvärliga geotekniska förhållanden.

text: Gator och vägar

text: En kommuns standardkostnad för gator och vägar beräknas som summan av klimat- och ortstillägg.

text: Klimat- och ortstillägg beräknas utifrån klimatberoende respektive trafikberoende slitage på gator och vägar.

text: Näringslivs- och sysselsättningsfrämjande åtgärder

text: En kommuns standardkostnad för näringslivs- och sysselsättningsfrämjande åtgärder beräknas utifrån den genomsnittliga andelen arbetslösa och personer i konjunkturberoende åtgärder i åldersgruppen 16-64 år. Den genomsnittliga andelen beräknas som medelvärdet för femårsperioden t.o.m. två år före bidrags- och avgiftsåret.

text: Kommuner får ett tillägg på 200 kronor per invånare i kommunen för varje procentenhet som andelen arbetslösa överstiger den genomsnittliga andelen för landet plus två procentenheter.

text: Förordning (1999:714).

text: Byggkostnader

text: En kommuns standardkostnad för byggande beräknas utifrån ett byggkostnadsindex samt ett beräknat återinvesteringsbehov. Byggkostnadsindex beräknas utifrån kostnader för gruppbyggda småhus. Återinvesteringsbehovet anges i kronor per invånare, och beräknas utifrån återanskaffningsvärdet för kommunala byggnader och anläggningar.

text: Uppvärmning

text: En kommuns standardkostnad för uppvärmning beräknas utifrån ett energiindex som återger skillnader i uppvärmningskostnader och en genomsnittligt beräknad uppvärmningskostnad. En kommuns standardkostnad uttryckt i kronor per invånare beräknas genom att kommunens energiindex minskas med ett, varefter skillnaden multipliceras med den genomsnittliga uppvärmningskostnaden 366 kronor per invånare.

text: Förordning (1997:1180).

text: Kallortstillägg

text: En kommuns standardkostnad för tidigare kallortstillägg beräknas utifrån ett kallortsindex och en beräknad personalkostnadsandel. Kallortsindex beräknas utifrån den genomsnittliga procentsatsen för kallortstillägg i respektive kommun år 1993.

text: Förordning (1999:714).

text: Befolkningsminskning

text: kommuner vars befolkning under en tioårsperiod minskat med mer än två procent,

text: kommuner som under en treårsperiod haft en minskning av antalet barn och ungdomar i åldersgruppen 7-18 år, förutsatt att totalbefolkningen under samma period minskat med minst två procent.

text: En kommuns standardkostnad för merkostnader till följd av befolkningsminskning beräknas för

text: Befolkningsminskning under en tioårsperiod är skillnaden mellan befolkningen den 31 december tolv år före bidrags- och avgiftsåret och befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret. Skillnadens andel av befolkningen den 31 december tolv år före bidrags- och avgiftsåret utgör den procentuella befolkningsminskningen.

text: Befolkningsminskning under en treårsperiod är skillnaden mellan befolkningen den 31 december fem år före bidrags- och avgiftsåret och befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret. Skillnadens andel av befolkningen den 31 december fem år före bidrags- och avgiftsåret utgör den procentuella befolkningsminskningen.

text: Den procentuella befolkningsminskningen under en tioårsperiod reduceras med två procentenheter och multipliceras med 100 kronor per invånare.

text: Den procentuella befolkningsminskningen under en treårsperiod i åldersgruppen 7-18 år multipliceras med 55 kronor per invånare.

text: Förordning (2001:869).

text: Svagt befolkningsunderlag

text: En kommuns standardkostnad för merkostnader till följd av svagt befolkningsunderlag beräknas utifrån det regionala befolkningsunderlaget (antal invånare som är bosatta inom ett vägavstånd av 11,25 mil från kommunens centralort), det lokala befolkningsunderlaget (antal invånare som är bosatta inom ett vägavstånd av 3,75 mil från kommunens centralort) och kommunens befolkning.

text: Kommuner får ett tillägg för svagt regionalt befolkningsunderlag om det regionala befolkningsunderlaget är mindre än 250 000 invånare. Från tillägget för regionalt befolkningsunderlag görs avdrag för lokalt befolkningsunderlag, multiplicerat med en korrigeringsfaktor, som korrigerar avdraget för lokalt befolkningsunderlag med hänsyn till kommunstorleken.

text: Förordning (1999:714).

text: Barn och ungdomar med utländsk bakgrund

text: En kommuns standardkostnad för barn och ungdomar med utländsk bakgrund beräknas utifrån andelen barn och ungdomar i åldern 0-19 år som är födda utanför Norden och EU eller som har minst en förälder född utanför Norden och EU.

text: Kommuner får ett tillägg på 75 kronor per invånare för varje procentenhet som andelen barn och ungdomar med utländsk bakgrund överstiger den genomsnittliga andelen för landet.

text: Förordning (1999:714).

text: Administration, resor och räddningstjänst

text: En kommuns standardkostnad för administration, resor och räddningstjänst beräknas utifrån kommunens folkmängd, tätortsgrad och antalet invånare per kvadratkilometer.

text: Förordning (1999:714).

text: Landsting

text: Hälso- och sjukvård

text: Ett landstings standardkostnad för hälso- och sjukvård beräknas utifrån befolkningens vårdbehov, merkostnader för hälso- och sjukvård till följd av befolkningens bosättningsmönster samt merkostnader för små landsting.

text: Kostnaden för vårdbehov beräknas med hjälp av två modeller, en för vårdtunga grupper och en för den övriga befolkningen.

text: Genomsnittskostnaden för vårdtunga grupper bestäms utifrån vissa sjukdomstillstånd och en beräknad genomsnittlig kostnad i landet för behandlingen av dessa. De sjukdomstillstånd som ingår i modellen är elakartad tumörsjukdom, cerebrovaskulär sjukdom, inflammatorisk ledsjukdom, artros, ischemisk hjärtsjukdom och hjärtsvikt, höftfraktur, schizofreni, övriga psykoser och hiv.

text: I modellen beräknas de genomsnittliga kostnaderna i landet för behandlingen av var och en av de olika sjukdomstillstånden uppdelat efter kön och ålder. För varje landsting multipliceras antalet personer i respektive vårdgrupp med motsvarande genomsnittskostnad i landet.

text: I den andra modellen indelas invånarna i den övriga befolkningen i olika grupper utifrån kön, ålder, civilstånd, sysselsättningsstatus, inkomst och boendetyp. I varje landsting multipliceras antalet invånare i respektive grupp med den genomsnittliga kostnaden i landet för den gruppen. Standardkostnaden för vårdbehov utgörs av summan av den beräknade kostnaden för vårdtunga grupper och för övriga grupper dividerat med antal invånare den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret.

text: Ett landstings kostnader enligt

text: femte stycket

text: multipliceras med en korrigeringsfaktor. Korrigeringsfaktorns värde bestäms så att den genomsnittliga standardkostnad som vägts med befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnad för hälso- och sjukvård som anges i bilagan.

text: Ett landstings merkostnader för hälso- och sjukvård i glesbygd beräknas utifrån en teoretisk utplacering av sjukhus, vårdcentraler, övernattningsplatser vid dessa och ambulanscentraler samt behovet av sjukresor. Samtliga landsting får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Landsting med färre än 200 000 invånare får ett tillägg med 100 kronor per invånare för varje tiotusental som landstingets invånarantal den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret understiger 200 000. Samtliga landsting får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Förordning (2001:869).

text: 19 § Har upphävts genom förordning (2001:629).

text: Kallortstillägg

text: Ett landstings standardkostnad för kallortstillägg beräknas utifrån tidigare utbetalda tillägg år 1993 per invånare i Västernorrland, Jämtland, Västerbotten och Norrbotten.

text: Förordning (1999:714).

text: Delat huvudmannaskap

text: Kollektivtrafik

text: I Skåne län och Stockholms län fördelas kommunernas andel av standardkostnaden lika mellan kommunerna.

text: Standardkostnaden för Gotlands kommun skall motsvara redovisade nettokostnader. Hälften av standardkostnaden skall fördelas i kommunernas utjämningssystem och hälften i landstingens utjämningssystem.

text: För kommunerna i Västra Götalands län och Jämtlands län fattar regeringen särskilda beslut om varje kommuns andel av de totala kostnaderna i respektive län.

text: Standardkostnaden för kollektivtrafik beräknas för respektive län, varefter hälften av standardkostnaden tillförs kommunerna i länet och hälften landstinget. Den del av standardkostnaden som tillförs kommunerna fördelas mellan kommunerna efter deras andel av de totala kostnaderna i länet för kollektivtrafiken år 1993, dock med följande undantag:

text: Standardkostnaden beräknas utifrån variablerna gleshet, arbetspendling och tätortsstruktur. Värdena för respektive variabel multipliceras med parametervärden.

text: Standardkostnaden skall reduceras med 25 procent.

text: Förordning (2003:1091).

text: Uppgiftslämnande

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 10 januari varje år till Skatteverket lämna uppgifter som beräknats enligt denna förordning.

text: Förordning (2003:1091).

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Statistiska centralbyrån får meddela de ytterligare föreskrifter, som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Bilaga

text: Beräkningsmetoder och närmare detaljer för kostnadsutjämningen

text: Generella bestämmelser för kostnadsutjämningen

text: Befolkningsuppgifter

text: Befolkningsuppgifter hämtas från Statistiska centralbyråns befolkningsstatistik.

text: Genomsnittlig standardkostnad

text: Kommuner

text: Den för riket genomsnittliga standardkostnaden i kronor per invånare före uppräkning till bidrags- och avgiftsårets kostnadsnivå för var och en av följande verksamheter är:

text: Den för landet genomsnittliga standardkostnaden före uppräkning till bidrags- och avgiftsårets kostnadsnivå för hälso- och sjukvård är 14 039 kronor per invånare. Beloppet avser år 2002.

text: Nettoprisindex

text: Uppräkning till bidrags- och avgiftsårets kostnadsnivå sker med hjälp av utvecklingen av nettoprisindex. Som genomsnittlig procentuell förändring i nettoprisindex för respektive år används följande: 1993 (4,3), 1994 (1,7), 1995 (1,5), 1996 (-0,2), 1997 (-1,2), 1998 (-1,6), 1999 (-1,2), 2000 (2,5), 2001 (3,0), 2002 (2,2), 2003 (1,3) och 2004 (1,0).

text: Följande verksamheters standardkostnad räknas upp till bidrags- och avgiftsårets kostnadsnivå med hjälp av nettoprisindex året före bidrags- och avgiftsåret samt bidrags- och avgiftsåret: barnomsorg, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg, grundskola, gymnasieskola, kollektivtrafik samt hälso- och sjukvård.

text: Följande verksamheters eller kostnadsslags standardkostnad räknas upp till bidrags- och avgiftsårets kostnadsnivå med hjälp av nettoprisindex år 1993 t.o.m. bidrags- och avgiftsåret: vatten och avlopp, gator och vägar, byggkostnader, uppvärmning, kallortstillägg samt administration, resor och räddningstjänst.

text: Följande verksamheters eller kostnadsslags standardkostnad räknas inte upp till bidrags- och avgiftsårets kostnadsnivå: befolkningsminskning, näringslivs- och sysselsättningsfrämjande åtgärder, svagt befolkningsunderlag samt barn och ungdomar med utländsk bakgrund.

text: Barnomsorg

text: Okorrigerad åldersrelaterad ersättning = 43 309 x andelen barn 1-2 år + 41 863 x andelen barn 3-6 år + 15 273 x andelen barn 7-9 år.

text: Volymindex = -0,050 + 0,341 x andelen föräldrar som förvärvsarbetar mer än 28 timmar/vecka + 0,217 x andelen föräldrar som förvärvsarbetar minst en timme/vecka x skattekraften + 0,539 x täthetsindex.

text: Täthetsindex = (andel som bor i tätorter med fler än 199 invånare) x (befolkning i tätorter med fler än 199 invånare) / (ytan för tätorter med fler än 199 invånare) / 100. Täthetsindex får vara högst 0,3 och lägst 0,1.

text: Skattekraften beräknas som kommunens skatteunderlag per invånare i förhållande till riksgenomsnittet. För kommuner vars relativa skattekraft överstiger 1,27 eller understiger 0,8 används värdet 1,27 respektive 0,8. Volymindex avrundas till tre decimaler.

text: En kommuns skattekraft beräknas som medelvärdet enligt taxeringarna för treårsperioden t.o.m. året före bidrags- och avgiftsåret. Uppgifter om en kommuns skattekraft hämtas från Riksskatteverket och Statistiska centralbyrån.

text: Äldreomsorg

text: En kommuns totala normkostnad = andelen män 65-74 år x kommunens normkostnad för män 65-74 år + andelen män 75-84 år x kommunens normkostnad för män 75-84 år + andelen män 85 år och äldre x kommunens normkostnad för män 85 år och äldre + andelen kvinnor 65-74 år x kommunens normkostnad för kvinnor 65-74 år + andelen kvinnor 75-84 år x kommunens normkostnad för kvinnor 75-84 år + andelen kvinnor 85 år och äldre x kommunens normkostnad för kvinnor 85 år och äldre.

text: Normkostnaden för utrikes födda i respektive grupp räknas upp med femtio procent. Med utrikes födda avses personer födda i södra Europa och länder utanför Europa, exklusive USA, Kanada, Australien, Nya Zeeland och Japan. Med södra Europa avses länderna Spanien, Italien, tidigare Jugoslavien och Rumänien samt länderna söder om dessa.

text: Individ- och familjeomsorg

text: Standardkostnad = (-557,9 + 523,9 x andelen ensamstående kvinnor 18-44 år med barn 0-17 år + 86,1 x andelen flyktingar och nära anhöriga till flyktingar samt övriga utrikes födda från länder utanför Norden och EU + 518,2 x andelen arbetslösa utan ersättning + 4,69 x andelen män 25-64 år med låg inkomst + 2,13 x täthetsindex) x korrigeringsfaktor.

text: Som flyktingar och nära anhöriga till flyktingar räknas de som har vistats i Sverige i minst tre år och högst nio år.

text: Som övriga utrikes födda från länder utanför Norden och EU räknas de som vistats i Sverige i högst 19 år.

text: Som arbetslösa utan ersättning räknas de som enligt Arbetsmarknadsstyrelsens definitioner är utan arbetslöshetsersättning (kategori 11 och 12).

text: Som låg inkomst räknas en inkomst på högst 140 000 kronor per år.

text: Täthetsindex = roten ur tätortsbefolkningen år 1995.

text: Grundskola

text: För Haparanda kommun beräknas tillägget i

text: 7 § andra stycket

text: utifrån hälften av den faktiska andelen finska barn. För Pajala kommun beräknas motsvarande tillägg utifrån en fördubbling av den faktiska andelen finska barn och för Gällivare kommun beräknas tillägget utifrån en andel finska barn av 4,7 procent.

text: Genomsnittlig ersättning för modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk är 21 653 kr per finsk och utomnordisk medborgare i åldersgruppen 7-15 år.

text: Gymnasieskola

text: Tillägg för elevernas programval beräknas utifrån antal elever per hemkommun och gymnasieprogram.

text: Programvalsfaktorn för respektive kommun för året två år före bidrags- och avgiftsåret beräknas enligt följande: ((summering av (antal elever per program x landets genomsnittskostnad per program)) - relationstal (antal 16-18-åringar x gymnasiets genomsnittskostnad i landet per 16-18-åring)) / befolkningen den 31 december två år före bidrags- och avgiftsåret.

text: Uppgifter om eleverna hämtas från Statistiska centralbyråns skolstatistik.

text: Uppgifter om kostnader för olika program hämtas från Skolverkets statistik.

text: Vatten och avlopp

text: Tilläggen beräknas enligt följande:

text: Gles bebyggelsestruktur

cells: Andel invånare i glesbygd + v tätorter < 2500 in (kr/inv)

text: Om andelen boende i tätorter är större än 70% eller om andelen boende i tätorter med minst 10 000 invånare är större än 50%, görs ett avdrag motsvarande det eventuella tillägget för geotekniska förhållanden.

cells: För de kommuner som erhållit tillägg för en gles bebyggelsestruktur görs ett eventuellt avdrag för goda geotekniska förhållanden enligt följande:

text: Geotekniska förhållanden

text: Om inget annat anges erhåller samtliga kommuner i S, W, X, Y, Z, AC och BD län ett ortstillägg på 50 kr/invånare.

text: Undantag:

text: * Större städer i S, W, X, Y, Z, AC och BD län erhåller 100 kr/invånare.

text: * Glesbygdskommunerna Härjedalen och Åsele erhåller 100 kr/invånare.

text: * Större städer söder om S, W och X län erhåller 50 kr/invånare.

text: * Förortskommunerna Nacka, Sundbyberg, Solna, Lidingö, Härryda, Partille, Öckerö och Mölndal erhåller 100 kr/invånare.

text: * Malmö kommun erhåller 100 kr/invånare.

text: * Göteborgs kommun erhåller 150 kr/invånare.

text: * Stockholms kommun erhåller 450 kr/invånare.

text: Arbetsmarknadsstyrelsens definitioner av arbetslösa och personer i konjunkturberoende åtgärder tillämpas vid beräkningen av standardkostnaden.

text: För kommunerna Bollebygd och Lekeberg används för 1994 andelen arbetslösa i Borås kommun respektive Örebro kommun. För Nykvarns kommun används för åren t.o.m. 1998 andelen arbetslösa i Södertälje kommun.

text: Byggkostnader

text: Standardkostnad = (byggkostnadsindex - 99,5) x 2 484/100.

text: Kallortstillägg

text: Standardkostnad = (kallortsindex - 1) x 0,7 x (24 028 + bidrag/avgift exklusive kallortstillägg).

text: Svagt befolkningsunderlag

text: Regionalt befolkningsunderlag (rb)

text: Lokalt befolkningsunderlag (lb)

text: Standardkostnadens tre delar beräknas enligt följande:

text: T(rb) = tillägg för regionalt befolkningsunderlag = (250 000 - regionalt befolkningsunderlag)/100.

text: F = korrigerar avdraget för lokalt befolkningsunderlag med hänsyn till kommunstorleken = 1 + (befolkningen - 20 000)/100 000.

text: A(lb) = avdrag för det lokala befolkningsunderlaget = lokalt befolkningsunderlag/100.

text: Avdraget för lokalt befolkningsunderlag kan inte bli större än tillägget för regionalt befolkningsunderlag.

text: Om det regionala befolkningsunderlaget är mindre än 250 000;

text: standardkostnad = T(rb) - F x A(lb)

text: annars;

text: standardkostnad = 0.

text: Standardkostnaden beräknas efter följande förutsättningar:

text: sjukhusvård om befolkningsunderlaget för ett sjukhus är mellan 25 000, eller för de fyra nordligaste landstingen 20 000, och 75 000 personer,

text: primärvård om underlaget för en vårdcentral är mellan 1 500 och 5 600 personer,

text: övernattningsplatser vid vårdcentraler under förutsättning att avståndet mellan vårdcentralen och närmaste sjukhus överstiger åtta mil, samt

text: ambulansverksamhet om underlaget för en ambulansstation är mellan 1 500 och 10 000 personer.

text: Ett landsting med glesbygd beräknas ha merkostnader för

text: För sjukresor beräknas en kostnad utifrån befolkningens ålder och avstånd till närmaste vårdcentral och bassjukhus.

text: Merkostnader för sjukhusvård, primärvård, övernattningsplatser vid vårdcentraler och ambulansverksamhet summeras med de beräknade kostnaderna för sjukresor.

text: Underlaget för beräkning av genomsnittliga vårdkostnader baseras på data från Skåne läns landsting.

text: Kallortstillägg

text: De i

text: 20 §

text: nämnda landstingen erhåller följande kallortstillägg i kronor per invånare: Västernorrland 19, Jämtland 15, Västerbotten 168 samt Norrbotten 466.

text: Kollektivtrafik

text: Standardkostnad per län = (-453,8 + 16,2 x roten ur invånardistansen + 1 159,8 x andelen boende i tätort med mer än 20 000 invånare + 4 186,9 x andelen utpendlare över kommungräns) x 0,75.

text: Förordning (2003:1091).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1996, då förordningen (

text: ) om skattesatser vid beräkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag skall upphöra att gälla. Den äldre förordningen gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1996.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§: omtryck

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting samt förordningen (

text: ) om skattesatser vid beräkning av utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. De upphävda förordningarna gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2005.

dcterms:identifier: SFS 1995:1646 i lydelse enligt SFS 1999:1029

dcterms:title: Förordning (1995:1646) om skattesatser vid beräkning av utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting

type: rad

type: tabell

text: Vid beräkning av utjämningsbidrag enligt lagen (

text: ) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och vid beräkning av utjämningsavgift enligt lagen (

text: ) om utjämningsavgift för kommuner och landsting skall följande länsvisa skattesatser tillämpas. Skattesatserna anges i procent av beskattningsbara inkomster enligt nämnda lagar.

text: För en kommun som inte ingår i ett landsting är skattesatsen 18,29 procent.

text: Förordning (1999:1029).

text: För en kommun som inte ingår i ett landsting är skattesatsen 10,52 procent.

text: Förordning (1999:1029).


text: ) om återbetalning av mervärdesskatt enligt lagen (

text: ) om kommuners och landstings hantering av mervärdesskatt för år 1995 skall upphöra att gälla. Den äldre förordningen gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1996.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph. 1, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: ) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006.

dcterms:identifier: SFS 1995:1647 i lydelse enligt SFS 2003:982

dcterms:title: Förordning (1995:1647) om ersättning för mervärdesskatt enligt lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting

text: 1 § Har upphävts genom förordning (2002:962).

type: upphavd

text: med sex procent vid upphandling och bidragsgivning eller, om det framgår att viss del avser lokalkostnad, med arton procent för denna del och fem procent för resterande del, samt

text: med arton procent vid hyra av lokal för sådana boendeformer som avses i

text: 6 § samma lag

text: Ersättning enligt

text: 7 § lagen (1995:1518)

text: om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting lämnas

text: Ersättning med arton procent lämnas dock inte om den fastighet som lokalen är inrymd i upplåts av stat, kommun, landsting, kommunalförbund eller regionförbund.

text: Förordning (1998:590).

text: 3 § Har upphävts genom förordning (2002:962).

text: Skatteverket får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av bestämmelserna i lagen (

text: Förordning (2003:982).