rpubl:andrar: ändr. 2, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 4, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §; nya 5 a, 7 a §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Bestämmelserna i

text: 2 §

text: i sin äldre lydelse tillämpas fortfarande om ansökan har kommit in till kommunen före ikraftträdandet och sökanden innan ansökningen prövas begär att äldre bestämmelser tillämpas.

text: Bestämmelserna i

text: 20 §

text: i sin äldre lydelse tillämpas fortfarande om fastigheten eller huset har förvärvats före ikraftträdandet.

text: Räntesatsen enligt

text: 13 §

text: skall till och med den 31 december 1988 vara 11,60 procent.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2, 7 a §§

rpubl:andrar: ändr. 25, 27 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 a, 29 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 a §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1992. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i ärenden i vilka beslut om tilläggslån har meddelats före ikraftträdandet.

text: Äldre bestämmelser får dessutom tillämpas vid beslut om lån efter ikraftträ- dandet, om ansökan om tilläggslån har kommit in till kommunens förmedlings- organ före ikraftträdandet och lånesökanden begär att äldre bestämmelser skall tillämpas. Den nya bestämmelsen i

text: 29 § andra stycket

text: gäller dock i sådana fall.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993. Bestämmelserna i

text: 2 §

text: i sin nya lydelse tillämpas även på dessförinnan anhängiggjorda ärenden om tilläggs- lån, om ärendena inte avgjorts före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser i

text: och

text: 25 §§

text: tillämpas fortfarande i ärenden i vilka ansökan om lån har kommit in till kommunen före den 1 juli 1993.

text: Förordning (1993:1078).

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest. till 1993:345

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1994. Förordningen tillämpas även på dessförinnan anhängiggjorda ärenden som inte avgjorts före ikraft- trädandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande vid beslut i sådana frågor som rör tidigare lämnade lån som har väckts hos Venantius Aktiebolag före den 1 januari 1997.

rpubl:andrar: ändr. 21, 29 §§

dcterms:identifier: SFS 1983:1021 i lydelse enligt SFS 1996:1183

dcterms:title: Förordning (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m.

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet BB

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Enligt denna förordning lämnas lån av statsmedel med viss ränte- och amorteringsfrihet (

kind: term

text: tilläggslån

text: ) för vissa åtgärder i eller i anslutning till hus med utrymmen för bostadsändamål, om kostnaden för åtgärderna överstiger husets ekonomiska bärkraft.

text: Förordning (1993:345).

text: Nya tilläggslån lämnas för åtgärder i syfte att avhjälpa byggnads- tekniska brister som medför hälsorisker för de boende i bostadshus som är yngre än 30 år, om åtgärderna ingår i ett ombyggnadsprojekt som pågick den 1 juli 1992 och som genomförs med stöd av tilläggslån som beviljats ur den ram för beslut om tilläggslån som riksdagen medgett för budgetåret 1991/92.

text: Förordning (1993:345).

text: Låneverksamheten handhas av Boverket.

text: Förordning (1993:1114).

text: Förutsättningar för lån

text: Tilläggslån lämnas under förutsättning att projektet utförs med stöd av räntebidrag enligt förordningen (

text: ) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder.

text: Förordning (1993:1114).

text: åtgärderna inte är av endast ringa omfattning,

text: kostnaden för åtgärderna är skälig med hänsyn till arbetenas art och omfattning,

text: husets kvaliteter tas till vara i skälig omfattning,

text: åtgärderna inte har påbörjats när låneansökningen prövas.

text: Tilläggslån lämnas under förutsättning att

text: Om det finns synnerliga skäl, får tilläggslån lämnas utan hinder av

text: första stycket 4.

text: Boverket kan också medge att åtgärderna får påbörjas innan låneansökningen prövas, om det finns särskilda skäl.

text: Omfattas skador eller brister av garanti- eller försäkringsåtagande som berättigar husägaren till ersättning och har ersättningsfrågan inte reglerats slutligt vid tidpunkten för lånebeslutet, lämnas tilläggslån endast om låntagaren förbinder sig att återbetala lånet helt eller delvis när ersättning betalas ut.

text: Förordning (1993:1114).

text: 5 a § har upphävts genom förordning (1993:345).

type: upphavd

text: Lånets storlek

text: 6 § har upphävts genom förordning (1993:345).

beteckning: 7 §

text: Tilläggslån skall motsvara den godkända kostnaden för åtgärden, till den del kostnaden inte kan bäras av huset i ombyggt skick. Tilläggslån lämnas dock inte för kostnader som överstiger 75 procent av summan av de belopp som beräknas enligt

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: ) om särskild beräkning av bidragsunderlag för statligt stöd vid nybyggnad av bostäder.

text: Förordning (1993:345).

text: 7 a § har upphävts genom förordning (1993:345).

text: Säkerhet för lånet

beteckning: 8 §

text: Tilläggslån till kommuner, landstingskommuner, samfällighetsföreningar eller sådana församlingar eller kyrkliga samfälligheter som avses i försam-

text: lingslagen (1988:180)

text: lämnas utan säkerhet. För tilläggslån till andra låntagare skall säkerhet ställas i form av panträtt i fastigheten eller tomträtten eller borgen som för egen skuld av kommunen eller landstings- kommunen.

text: Om panträtt i fastigheten eller tomträtten upplåts till säkerhet för tilläggslånet, skall pantbrevet täcka det beviljade lånebeloppet och i förmånsrättshänseende vara beläget närmast efter 100 procent av fastighetens beräknade värde i färdigt skick.

text: Har panträtt i fastigheten eller tomträtten upplåtits till säkerhet för annan skuld och har pantbrevet bättre förmånsrätt än som följer med pantbrev enligt

text: andra stycket

text: , skall låntagaren som ytterligare säkerhet för tilläggslånet pantsätta samma pantbrev i andra hand.

text: Vad som föreskrivs i

text: tredje stycket

text: gäller inte pantbrev för vilka fastigheten eller tomträtten svarar i andra hand.

text: Förordning (1991:1930).

text: Lånetid

beteckning: 9 §

text: För tilläggslån skall fastställas en lånetid. Den skall bestämmas med hänsyn till husets återstående användningstid och den tid som de med stöd av lånet vidtagna åtgärderna kan nyttiggöras.

text: Boverket får meddela närmare föreskrifter om beräkning av lånetider i olika fall.

text: Förordning (1991:1930).

text: Ränte- och amorteringsfrihet m.m.

text: Tilläggslån är räntefritt och stående.

text: Boverket skall dock ompröva förutsättningarna för ränte- och amorterings- friheten sedan fem år förflutit från halvårsskiftet närmast efter lånets utbetalning och därefter vart femte år. Fortsatt ränte- och amorterings- frihet får medges endast för sådan del av tilläggslånet som överstiger det vid omprövningstillfället beräknade värdet av fastigheten eller huset.

text: Förordning (1993:1114).

text: Överlåts fastigheten eller huset under den tid då tilläggslånet eller en del av detta är ränte- och amorteringsfritt och uppgår köpeskillingen till ett belopp som är högre än det vid senaste prövningstillfället beräknade värdet av fastigheten eller huset, skall ränte- och amorterings- friheten upphöra för en så stor del av det ränte- och amorteringsfria lånet som motsvarar skillnaden mellan köpeskillingen och det vid senaste prövningstillfället beräknade värdet av fastigheten eller huset.

text: Upptar låntagaren sedan tilläggslånet har betalats ut nya lån mot säkerhet i fastigheten eller tomträtten och har pantbrevet förmånsrätt efter pantbrevet för tilläggslånet, skall ränte- och amorteringsfriheten för tilläggslånet upphöra.

text: Förordning (1991:1930).

text: Ränta och amortering

text: Sådana lån eller lånedelar för vilka ränte- och amorteringsfriheten upphör på grund av

text: 12 §§

text: skall löpa med ränta och amorteras från den dag som Boverket bestämmer. Bestämmelser om betalning av ränta och amortering på lånen finns i lagen (

text: ) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m.

text: Förordning (1995:1671).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1995:1671).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1995:1671).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1995:1671).

text: Eftergift av lån

text: Av lånebelopp som enligt

text: 13 §

text: skall löpa med ränta efterges så stor del som motsvarar summan av de enligt

text: 14 §

text: beräknade amorteringarna under den tid då lånebeloppet har varit ränte- och amorteringsfritt. Detsamma gäller i fråga om ränte- och amorteringsfria lånebelopp som sägs upp till betalning med tillämpning av

text: 19 §

text: eller

text: 20 § andra stycket

text: Lånebelopp som vid lånetidens slut alltjämt är räntefritt och stående skall efterges.

text: Lånebelopp som är räntefritt och stående får också efterges helt eller delvis, om fastigheten eller huset under lånetiden överlåts genom köp eller byte. Som villkor för en sådan eftergift gäller att låntagaren lämnar ett värderingsintyg på fastigheten eller huset som kan godtas. Eftergiften får avse det lånebelopp som inte täcks av den överenskomna köpeskillingen. Om köpeskillingen är uppen- bart lägre än marknadspriset för liknande fastigheter eller hus, får dock eftergiften inte avse ett större lånebelopp än det som överstiger det beräknade värdet av fastigheten eller huset enligt värderingsintyget.

text: Lånebelopp som är räntefritt och stående får även i andra fall än som avses i

text: andra stycket

text: efterges före lånetidens slut, om det är uppenbart att beloppet kommer att vara ränte- och amorteringsfritt under hela den återstående låne- tiden.

text: Förordning (1985:1120).

text: Uppsägning och övertagande av lån

text: lånevillkor eller föreskrift beträffande lånet åsidosätts,

text: huset genom vanvård eller av annan anledning minskar i värde,

text: huset används för annat ändamål än som förutsattes när lånet beviljades, eller

text: betryggande brandförsäkring inte finns.

text: Förordning (1995:1671).

text: Tilläggslån kan sägas upp till betalning helt eller delvis, om

text: Om fastigheten eller huset övergår till ny ägare och denne vill överta tilläggslånet, skall han ansöka om detta inom tre månader från den dag då fastigheten eller huset övergick till honom.

text: Om medgivande att överta lån inte söks eller lämnas, skall lånet sägas upp till betalning.

text: Bestämmelser om ändrade villkor för tilläggslån i vissa fall när fastigheten eller huset övergår till ny ägare finns i

text: 11 §

text: Förordning (1995:1671).

text: Förfarandet i låneärenden

text: Frågor om lån prövas av Boverket. För räntebärande lån eller lånedelar finns bestämmelser i lagen (

text: ) om ändrade förutsättningar för vissa statligt reglerade bostadslån m.m.

text: Förordning (1996:1183).

text: Ansökan om tilläggslån skall ges in till Boverket.

text: Förordning (1993:1114).

text: I beslut om lån skall anges lånebelopp och villkor för lånet.

text: Utbetalning av lån

text: Tilläggslån betalas ut sedan de åtgärder som avses med lånet har avslutats. Den som har beviljats tilläggslån skall senast den dag Boverket bestämmer hos Boverket ansöka om utbetalning av lånet. Till ansökan skall fogas skuldförbindelse, intecknings- eller borgenshandlingar samt de övriga handlingar som Boverket bestämmer.

text: Om låntagaren begär det får tilläggslån betalas ut helt eller delvis i förskott. Bestämmelserna i

text: och

text: 12 §§

text: gäller även i fråga om förskott. Lånet skall därvid anses som utbetalt då förskottet betalas ut.

text: Förordning (1993:1114).

text: Boverket beslutar om utbetalning av lån och förskott på lån.

text: Förordning (1993:1114).

text: Låneförvaltning

text: Under lånetiden skall fastigheten besiktas i den ordning Boverket bestämmer.

text: Förordning (1993:345).

text: 27 § har upphävts genom förordning (1991:1930).

text: Övriga bestämmelser

text: Föreskrifter för tillämpningen av 7, 10, 21--24 och

text: 25 §

text: denna förordning meddelas av Boverket.

text: Förordning (1993:1114).

text: Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1996:1183).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984. Bidrag enligt förordningen får lämnas för åtgärder som har påbörjats efter den 31 oktober 1983.

type: stycke

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987.

text: Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande om ansökan om bidrag har kommit in till bostadsstyrelsen före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1983:1025 i lydelse enligt SFS 1986:1403

dcterms:title: Förordning (1983:1025) om statsbidrag för hissinstallationer i bostadshus m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Enligt denna förordning kan statsbidrag lämnas för åtgärder i eller i anslutning till bostadshus som husägaren vidtar för att förbättra bostädernas tillgänglighet för äldre och handikappade.

text: Statsbidrag beviljas i mån av tillgång på medel.

text: Frågor om bidrag prövas av bostadsstyrelsen. Styrelsen får dock bestämma att bidragsfrågor inom ett visst område eller i fråga om vissa slag av ärenden i stället skall prövas av länsbostadsnämnden.

text: Förordning (1986:1403).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Statsbidrag lämnas i första hand för installation av hiss och andra lyftanordningar. Bidrag för sådana installationer i bostadshus med fler än tre våningar lämnas dock endast om den sammanlagda arean av de lägenheter som betjänas av ett trapphus är liten.

text: Förordning (1986:1403).

beteckning: 3 §

text: Statsbidrag lämnas endast för sådana åtgärder som kommunen godkänner och för vilka kommunen förbinder sig att lämna bidrag med ett belopp som motsvarar minst 20 procent av den kostnad för åtgärderna som kommunen godkänner.

beteckning: 4 §

text: Om efterfrågan på statsbidrag överstiger tillgången på medel, skall bidrag i första hand lämnas för åtgärder i bostadsområden för vilka kommunen upprättat en plan för förbättring av tillgängligheten.

beteckning: 5 §

text: Statsbidrag lämnas med högst 30 procent av den kostnad för åtgärden som kommunen godkänner.

beteckning: 6 §

text: Bidrag lämnas endast efter en gemensam ansökan av kommunen och husägaren.

text: Kommunen skall på det sätt bostadsstyrelsen bestämmer förbinda sig att lämna sådant bidrag som avses i

text: 3 §

text: Förordning (1986:1403).

text: Beslut om bidrag skall innehålla uppgift om bidragsbelopp och de projekt för vilka bidrag beviljas.

text: Bidrag skall lämnas till kommunen som bestämmer hur det skall betalas ut.

text: Länsbostadsnämndens beslut i frågor enligt denna förordning får överklagas hos bostadsstyrelsen. Styrelsens beslut får överklagas hos regeringen.

text: Kommunen och husägaren får överklaga var för sig.

text: Förordning (1986:1403).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1985.

text: Om särskilda skäl föreligger får studiestödet lämnas för fortsatta studier i viss utbildning som påbörjats före den 1 juli 1985 med särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa även om den arbetslöse inte uppfyller kraven i

text: 2 a §

text: för sådant stöd.

rpubl:andrar: ändr. 2 §; ny 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 2 a §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§; ny 3 a §

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1983:1030 i lydelse enligt SFS 2000:1373

dcterms:title: Lag (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kan utgå till arbetslösa enligt denna lag samt de närmare bestämmelser regeringen meddelar.

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa lämnas enligt bestämmelserna i

text: 7 kap.

text: 7 a

text: och

text: 7 b §§

text: studiestödslagen (1973:349)

text: vare sig den studerande är medlem i en arbetslöshetskassa eller inte. I övrigt skall bestämmelserna i

text: 1 kap.

text: och

text: 8 §§

text: 7 kap.

text: 5 a §§

text: 7 § tredje

text: och

text: fjärde stycket

text: 8 b

text: och

text: 20 §§

text: samt

text: 9 kap.

text: och

text: 7 §§

text: studiestödslagen

text: tillämpas på särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.

text: Vid beräkningen av stödet används det lägsta aktivitetsstöd enligt bestämmelserna om dagpenning som kan betalas till en person som har rätt till ersättning enligt lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring och som uppfyller villkoren för ersättning vid arbetslöshet eller har fått ersättning under den längsta tid som ersättning kan betalas ut.

text: När stödet beräknas med ledning av aktivitetsstödet enligt bestämmelserna om dagpenning, används alltid det aktivitetsstöd som den studerande skulle ha fått för heltidsarbete.

text: Lag (2000:1373).

beteckning: 2 a §

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa får lämnas tidigast under det kalenderår då den arbetslöse fyller 21 år.

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kan lämnas till en studerande som har förvärvsarbetat under minst tre kalenderår före det kalenderår för vilket vuxenstudiestödet skall lämnas. Med förvärvsarbete får jämställas vissa andra verksamheter. Närmare bestämmelser om vilken omfattning förvärvsarbetet skall ha haft under ett kalenderår för att få medräknas samt om vilka andra verksamheter som får jämställas med förvärvsarbete, meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

text: Lag (1993:871).

ordinal: 2 a

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa beviljas efter ansökan. Ansökan ges in inom den tid och i den ordning som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa får beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder.

text: Lag (1997:1216).

beteckning: 3 a §

text: Sökande som tidigare har haft särskilt utbildningsbidrag för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de ytterligare föreskrifter om förtur som behövs.

text: Lag (1997:1216).

ordinal: 3 a

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa handhas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Lag (1992:401).

text: Den som har uppburit särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa i form av studielån skall återbetala dessa enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: studiestödslagen (1973:349)

text: Lag (1992:401).

text: Ett beslut att avslå en ansökan om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa får inte överklagas.

text: Lag (1986:252).


rpubl:andrar: ändr. 4 §; ny 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 4, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 4, 7 §§; ny 2 b §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

rpubl:andrar: upph. 3 §, ändr. 1, 2 a, 7 §§; ny 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 1994. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas när det gäller studiestöd för utbildning som äger rum från och med den 1 januari 1994.

rpubl:andrar: ändr. 7 §

dcterms:title: Förordning (1983:1031) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

text: är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen i den ordning som Arbetsmarknadsstyrelsen föreskriver och

type: punkt

text: inte kan få lämpligt arbete.

text: Förordning (1993:873).

text: Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kan lämnas till sådan arbetslös som vid tiden för studiernas början

text: Studiestöd kan lämnas för studier på grundskolenivå och under högst fyra terminer för studier på gymnasieskolenivå.

text: Närmare bestämmelser om vilken utbildning som skall anses ligga på grundskole- eller gymnasieskolenivå meddelas av Centrala studiestödsnämnden.

text: Förordning (1998:657).

text: Studiestöd för fortsatta studier i en viss utbildning som har påbörjats tidigare får beviljas endast om den studerande för dessa studier inte har fått studiestöd enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: Förordning (1993:873).

beteckning: 2 b §

text: Närmare bestämmelser om vilken omfattning förvärvsarbete skall ha haft under ett kalenderår för att få medräknas vid prövning av rätten till studiestödet enligt

text: 2 a § lagen (1983:1030)

text: om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt om vilka andra verksamheter som får jämställas med förvärvsarbete, meddelas av centrala studiestödsnämnden.

text: Förordning (1986:394).

ordinal: 2 b

text: 3 § har upphävts genom förordning (1993:873).

text: En ansökan om studiestöd skall göras på en blankett som Centrala studiestödsnämnden fastställer. Den skall ges in till Centrala studiestödsnämnden senast den 30 juni varje år för studier som bedrivits efter den 30 juni året före.

text: Förordning (1995:935).

text: Uppgift i ansökan avges på heder och samvete. Ansökan skall vara underskriven av den sökande. Har denne en förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: , skall ansökan vara underskriven av förvaltaren, om det kan anses ingå i förvaltaruppdraget.

text: Förordning (1988:1382).

text: Centrala studiestödsnämnden skall bevilja studiestöd till behöriga sökande från varje län i den ordning ansökningarna kommer in till nämnden.

text: Förordning (1992:811).

text: Bestämmelserna i

text: 1 kap. 3 §

text: 7 kap.

text: och

text: 4 §§

text: 5 § andra stycket

text: 5 a

text: 6 b

text: och

text: 23 §§

text: 8 kap.

text: samt

text: 9 kap.

text: och

text: 1 a §§

text: studiestödsförordningen (1973:418)

text: skall tillämpas på detta studiestöd.

text: Förordning (1995:1173).

text: Arbetsmarknadsstyrelsen skall på begäran lämna Centrala studiestödsnämnden sådana uppgifter om den sökande som anges i

text: 1 §

text: . Uppgifterna får lämnas på medium för automatisk databehandling.

text: Förordning (1993:873).


rpubl:andrar: ändr. 13 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985.

text: Beträffande tillstånd att tillverka krigsmateriel som har meddelats svenskt aktiebolag före den 1 januari 1985 får regeringen bestämma att tillståndet skall förenas med villkor om att ny styrelseledamot och verkställande direktör i bolaget samt suppleanter för dem skall vara svenska medborgare och bosatta i Sverige. Om sådant villkor åsidosätts får tillståndet återkallas.

rpubl:andrar: ändr. 4, 10 §§

rpubl:andrar: ändr. 1-3 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §; nya 1 a, 1 b §§

dcterms:title: Lag (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: tillverkning av krigsmateriel och

text: tillhandahållande av krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel.

text: I denna lag finns föreskrifter om kontroll över

text: I lagen (

text: ) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. finns föreskrifter om förbud mot utförsel av krigsmateriel, upplåtelse och överlåtelse av rätt att utom riket tillverka krigsmateriel, avtal med någon utom riket om utveckling av krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel, bedrivande av militärt inriktad utbildning inom riket av utländsk medborgare samt mot marknadsföring av krigsmateriel.

text: Denna lag gäller inte för sådana statliga myndigheter som inte är affärsverk.

text: Regeringen meddelar föreskrifter om vad som skall avses med krigsmateriel enligt denna lag.

text: Lag (1989:504).

beteckning: 1 a §

text: Med

text: utlänningsförbehåll

text: avses i denna lag ett i bolagsordningen för ett svenskt aktiebolag intaget förbehåll enligt vilket sådant kontrollsubjekt som avses i

text: 3 § första

text: och

text: andra styckena

text: den upphävda lagen (

text: ) om utländska förvärv av svenska företag m. m. genom teckning eller överlåtelse endast får förvärva en viss del av aktierna i bolaget, vid varje tidpunkt motsvarande mindre än fyrtio procent av hela aktiekapitalet och mindre än tjugo procent av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Med utlänningsförbehåll avses också förbehåll enligt vilket strängare föreskrifter i dessa hänseenden gäller.

text: Regeringen kan medge att även andra förbehåll än som anges i

text: första stycket

text: skall anses som utlänningsförbehåll enligt denna lag.

text: Lag (1991:1896).

ordinal: 1 a

beteckning: 1 b §

text: Utlänningsförbehåll för ett svenskt aktiebolag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel här i riket får inte upphävas eller ändras utan tillstånd av regeringen.

text: Lag (1991:1896).

ordinal: 1 b

text: Krigsmateriel får inte tillverkas här i riket utan tillstånd av regeringen, om ej annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag. Tillstånd att tillverka krigsmateriel får meddelas endast svensk medborgare, svensk myndighet, svenskt handelsbolag i vilket inte någon av bolagsmännen är sådant kontrollsubjekt som avses i

text: 3 § första

text: och

text: andra styckena

text: den upphävda lagen (

text: ) om utländska förvärv av svenska företag m. m. och svenskt aktiebolag i vars bolagsordning intagits utlänningsförbehåll. Om särskilda skäl föreligger, får dock tillstånd ges även åt annan.

text: tillverkning av krigsmateriel som bedrivs på uppdrag av den som har tillstånd att tillverka ifrågavarande krigsmateriel,

text: ändring eller ombyggnad av skjutvapen i fall som avses i

text: 24 § första stycket vapenlagen (1973:1176)

text: tillverkning av enstaka skjutvapen och av ammunition för tillverkarens eget bruk.

text: Lag (1991:1896).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt

text: första stycket

text: för

text: Krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel får inte här i riket och inte heller utom riket av svensk myndighet, svenskt företag eller den som är bosatt eller stadigvarande vistas här yrkesmässigt tillhandahållas genom försäljning, utbjudande mot vederlag eller förmedling åt någon inom landet eller i utlandet utan tillstånd av regeringen, om ej annat följer av

text: andra stycket

text: eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag.

text: vid tillhandahållande till svensk statlig myndighet eller sådan tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag tillhandahållandet avser,

text: för innehavare av tillverkningstillstånd, om tillhandahållandet avser sådan krigsmateriel som tillhör tillståndshavaren och som finns inom landet eller uppfinning eller metod som innehas av tillståndshavaren.

text: Tillstånd enligt

text: första stycket

text: behövs inte

text: första stycket

text: i fråga om sådan handel med skjutvapen som regleras genom föreskrifterna i

text: vapenlagen (1973:1176)

text: eller sådan hantering av ammunition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor.

text: Lag (1989:504).

text: Tillstånd för svenskt aktiebolag att tillverka krigsmateriel får förenas med villkor om att styrelseledamot och verkställande direktör i bolaget samt suppleanter för dem skall vara svenska medborgare och bosatta i Sverige.

text: Tillstånd enligt 2 eller

text: 3 §

text: får förenas med annat villkor än som avses i

text: första stycket

text: samt med kontroll- och ordningsbestämmelser.

text: Tillstånd kan meddelas för viss tid eller tills vidare och kan återkallas av regeringen, om tillståndshavaren har åsidosatt föreskrift i denna lag eller föreskrift, villkor eller bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller i annat fall skälig anledning till återkallelse föreligger.

text: Lag (1984:944).

text: Den som har fått tillstånd enligt 2 eller

text: 3 §

text: skall stå under kontroll av den myndighet som regeringen bestämmer.

text: deklaration på heder och samvete rörande den verksamhet för vilken tillstånd har meddelats,

text: uppgifter om uppdrag som lämnats åt någon annan att tillverka krigsmateriel.

text: Tillståndshavaren skall, enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar, till kontrollmyndigheten lämna

text: Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från skyldighet att avlämna sådan deklaration som avses i

text: första stycket 1.

text: Lag (1988:559).

text: Tillståndshavaren är skyldig att efter anmodan av kontrollmyndigheten lämna de upplysningar och handlingar som behövs för kontrollen.

text: Den som har fått tillstånd enligt

text: 2 §

text: är skyldig att för tillsyn lämna tjänstemän hos kontrollmyndigheten tillträde till lokaler där verksamheten bedrivs.

text: För att täcka kostnaderna för kontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall den som har fått tillstånd enligt

text: 2 §

text: årligen betala en avgift som regeringen bestämmer. Avgiften beräknas efter ett för samtliga tillverkare lika förhållande till det fakturerade värdet av försåld krigsmateriel.

text: Den som bryter mot 2 eller

text: 3 §

text: döms till böter eller fängelse i högst två år.

text: bryter mot andra föreskrifter i denna lag än som avses i

text: 9 §

text: eller mot villkor som meddelats med stöd av

text: 4 § andra stycket

text: eller mot föreskrift eller ordnings- eller kontrollbestämmelse som har meddelats med stöd av lagen,

text: lämnar oriktig uppgift i ansökan om tillstånd eller i deklaration enligt denna lag eller vid fullgörande av uppgiftsskyldighet enligt lagen.

text: Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet

text: I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

text: Lag (1988:559).

text: Till ansvar enligt denna lag skall inte dömas, om gärningen är belagd med straff i

text: brottsbalken

text: Krigsmateriel som har varit föremål för brottslig tillverkning skall förklaras förverkad, om inte detta är uppenbart oskäligt. I stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat.

text: Utbyte av brottsligt tillhandahållande av krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel skall förklaras förverkat, om inte detta är uppenbart oskäligt.

text: Allmänt åtal för brott som avses i denna lag får väckas endast efter medgivande av kontrollmyndigheten.

text: Lag (1984:429).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1986.

text: Tillstånd som har meddelats enligt äldre bestämmelser gäller till och med utgången av juni 1986.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1983:1036) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.

text: För militärt bruk utformade kameror och apparater för fototydning och utvärdering av flygfotografier samt speciella delar till sådana kameror och apparater,

text: Maskiner, verktyg och utrustningar särskilt utformade för tillverkning, underhåll och kontroll av samt försök med annan materiel upptagen i bilagan till förordningen samt speciella delar och tillbehör till sådana maskiner, verktyg och utrustningar.

text: Förordning (1988:562).

text: Med krigsmateriel enligt lagen (

text: ) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. avses sådana varor som är upptagna i bilagan till förordningen (

text: ) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med undantag för följande varor:

text: Tillstånd enligt

text: 2 § lagen (1983:1034)

text: om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. behövs inte för ändring eller ombyggnad av pistoler, revolvrar eller gevär eller för tillverkning av enstaka sådana vapen.

text: Utan tillstånd enligt

text: 2 §

text: lagen om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. får den som enligt

text: vapenlagen (1973:1176)

text: är berättigad att inneha jakt- eller sportvapen ladda ammunition till vapnet för eget bruk.

text: sådan handel med pistoler, revolvrar, gevär, karbiner, kulsprutor, kulsprutegevär eller kulsprutepistoler samt delar därav som regleras genom föreskrifterna i

text: vapenlagen (1973:1176)

text: sådan hantering av ammunition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor.

text: Förordning (1989:565).

text: Tillstånd enligt

text: 3 § lagen (1983:1034)

text: om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. behövs inte i fråga om

text: Den i

text: 5 § lagen (1983:1034)

text: om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. avsedda kontrollen utövas av krigsmaterielinspektionen.

text: sökandens namn, medborgarskap, yrke och hemvist och, i fråga om bolag, firma och registreringsbevis samt för aktiebolag bolagsordning,

text: det eller de slag av krigsmateriel som sökanden avser att tillverka,

text: den plats där tillverkningen avses äga rum.

text: Ansökan om tillstånd att tillverka krigsmateriel skall innehålla uppgift om

text: den eller dem som sökanden ämnar företräda,

text: det eller de slag av krigsmateriel, uppfinning eller metod som sökanden avser att tillhandahålla.

text: Ansökan om tillstånd att tillhandahålla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel skall innehålla uppgift om

text: Sådan deklaration som avses i

text: 6 § lagen (1983:1034)

text: om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. skall ges in till krigsmaterielinspektionen, i fråga om tillståndshavare enligt

text: 2 § nämnda lag

text: , för varje avslutat kalenderkvartal, och, i fråga om tillståndshavare enligt

text: 3 § samma lag

text: för varje avslutat kalenderhalvår, om inte krigsmaterielinspektionen bestämmer annat. Deklarationerna skall ges in senast en månad efter redovisningsperiodens slut.

text: Den som har tillstånd enligt 2 eller

text: 3 §

text: lagen om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. men som under redovisningsperioden inte har bedrivit tillverkning eller försäljning av sådan materiel behöver inte lämna sådan deklaration som avses i

text: 6 § första stycket 1

text: Förordning (1988:562).

text: Deklarationer över tillverkad, levererad, beställd och importerad krigsmateriel skall innehålla uppgift om materielens art, kvantitet och värde, ordernummer och tidpunkt för levererad och beställd materiel samt mottagarens, beställarens och, i fråga om importerad materiel, leverantörens namn och hemvist.

text: Deklarationer över tillhandahållen krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel skall innehålla uppgift om materielens art, beskrivning av uppfinningen eller metoden, säljarens och köparens namn och hemvist samt, i fråga om krigsmateriel, dess kvantitet och värde.

text: Deklarationerna skall lämnas på blankett enligt formulär som fastställs av krigsmaterielinspektionen.

text: Förordning (1988:562).

text: Sådana uppgifter som avses i

text: 6 § första stycket 2 lagen (1983:1034)

text: om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. skall omfatta uppgifter om till vem uppdrag har lämnats, tidpunkten för uppdragets lämnande och den materiel som omfattas av uppdraget. Uppgifterna skall ges in till krigsmaterielinspektionen för varje avslutat kalenderhalvår och senast en månad efter redovisningsperiodens slut.

text: Uppgifterna skall lämnas på blankett enligt formulär som fastställs av krigsmaterielinspektionen.

text: Förordning (1988:562).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984.

text: Genom förordningen upphävs

ordinal: a

text: kungörelsen (1974:27) om tillämpning av avtal mellan Sverige och Danmark för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet,

ordinal: b

text: kungörelsen (1974:28) om kupongskatt för person med hemvist i Danmark, m. m.,

ordinal: c

text: förordningen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Finland,

ordinal: d

text: förordningen (

text: ) om kupongskatt för person med hemvist i Finland, m. m.,

ordinal: e

text: kungörelsen (1964:584) om tillämpning av ett mellan Sverige och Island den 23 januari 1964 ingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet,

ordinal: f

text: kungörelsen (1964:585) med vissa bestämmelser angående kupongskatt för skattskyldig som är bosatt i Island,

ordinal: g

text: kungörelsen (1972:35) om tillämpning av avtal mellan Sverige och Norge för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet,

ordinal: h

text: kungörelsen (1972:36) om kupongskatt för person med hemvist i Norge, m. m.

text: De upphävda kungörelserna och förordningarna tillämpas fortfarande på inkomst som förvärvas före den 1 januari 1984 och på förmögenhet som taxeras före år 1985. Artikel 15 punkt 4 i bilaga 1 och anvisningarna till artikel 15 femte stycket, i bilaga 2 till kungörelsen (

text: ) om tillämpning av avtal mellan Sverige och Danmark för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet tillämpas fortfarande på inkomst som förvärvas före den 1 januari 1987.

type: lista

text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1985.

text: Genom förordningen upphävs kungörelsen (

text: ) om nedsättning av eller befrielse från dansk skatt på utdelning. Äldre bestämmelser tillämpas dock fortfarande beträffande utdelning vilken beskattats i Danmark med stöd av avtalet den 16 november 1973 mellan Sverige och Danmark för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet.

rpubl:andrar: ändr. 2 §, bil. 1; ny bil. 3

rpubl:andrar: ändr. bil. 1

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge.

text: Den upphävda förordningen och lagen (

text: i fråga om skatter som innehålls vid källan, på inkomst som förvärvats före den 1 januari 1988,

text: i fråga om övriga skatter på inkomst, på skatter som bestäms för beskattningsår som börjar före den 1 januari 1988,

text: i fråga om förmögenhet, på förmögenhet som taxeras före år 1989.

text: Bilaga 2 till lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge tillämpas fortfarande på inkomst som förvärvats före den 1 januari 1990. Vad som i bilagan sägs om bestämmelserna i artikel 15 punkterna 1 och 2 i avtalet den 22 mars 1983 skall dock beträffande inkomst som förvärvas den 1 januari 1988 eller senare avse bestämmelserna i artikel 15 punkterna 1 och 2 i förevarande avtal samt punkterna VII och VIII i protokollet till förevarande avtal.

dcterms:title: Förordning (1983:1041) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge

rdfs:comment: Bilaga 1 ändrad genom SFS1987:40 Bilaga 2 ej med här.

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge skall träda i kraft den dag denna förordning träder i kraft och tillämpas beträffande inkomst som förvärvas den 1 januari 1984 eller senare och beträffande förmögenhet som taxeras år 1985 eller senare. Avtalet träder i kraft den 29 december 1983.

text: Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet och det till avtalet fogade protokollet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1 - 3.

text: Förordning (1985:117).

text: Ärenden, som enligt avtalet skall handläggas av behörig myndighet i Sverige, prövas av riksskatteverket. Är ett sådant ärende av särskild betydelse eller annars av sådan beskaffenhet att det bör avgöras av regeringen, skall dock riksskatteverket med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen.

text: Riksskatteverkets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Bilaga 1

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet till art. 8, 13 och 23

text: Inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 i regel endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning. Bestämmelserna i art. 8 punkt 1 skall i vissa fall tillämpas på inkomst av sjöfart och luftfart som har samband med verksamhet som bedrivs utanför en avtalsslutande stats kust, se art. 21 punkt 4.

text: De behöriga myndigheterna i Danmark, Norge och Sverige har med stöd av artikel 28 punkt 3 träffat en överenskommelse beträffande innebörden av artiklarna 7 och 8 i avtalet samt punkt IV:1 i det till avtalet fogade protokollet. Den svenska versionen av överenskommelsen har följande lydelse:

text: "Bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i avtalet mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige samt punkt IV:1 i protokollet till avtalet innebär att inkomst som konsortiet Scandinavian Airlines System (SAS) förvärvar genom kommersiell luftfart och annan därmed sammanhängande verksamhet samt realisationsvinst som konsortiet förvärvar och förmögenhet som konsortiet innehar beskattas i Danmark, Norge och Sverige i förhållande till den andel i konsortiet som innehas av den delägare som har hemvist i Danmark, Norge respektive Sverige." till art. 20

text: Med personligt avdrag i art. 20 punkt 2 avses i Sverige grundavdrag.

text: till art. 21

text: De behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna har med stöd av art. 28 punkt 3 träffat överenskommelse beträffande innebörden av art. 21 punkt 1. Överenskommelsen har följande lydelse:

text: "Transport av produkter, som utvunnits vid verksamhet som avses i art. 21 punkt 1 i avtalet, med skepp eller luftfartyg från lastbrygga eller annan anordning belägen inom sådant område i en avtalsslutande stat som avses i nämnda punkt, anses inte utgöra verksamhet som har samband med utforskning eller utnyttjande av naturtillgångar enligt samma punkt."

text: Förordning (1987:40).

text: Inkomst från Sverige, som förvärvas av en person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige.

text: till art. 25

text: Inkomst från Danmark, Finland, Island eller Norge, som förvärvas av en person med hemvist i Sverige, tas med vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i vissa fall från bolag i Danmark, Finland, Island eller Norge och utbetalning enligt sociallagstiftningen i vissa fall som görs från Danmark, Finland, Island eller Norge. I fråga om utdelning, se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Beträffande utbetalning enligt sociallagstiftningen, se punkt 3 av anvisningarna till art. 18. Likaså tas förmögenhetstillgång, som är belägen i Danmark, Finland, Island eller Norge, med vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten sätts ned genom avräkning enligt art. 25 punkt 5 a) om inte fall föreligger som anges i punkt 3 av anvisningarna.

text: Om inkomsten eller förmögenheten beskattas i Sverige och beskattning kan ske även i Danmark, Finland, Island eller Norge, medges lättnad vid beskattningen i Danmark, Finland, Island resp. Norge enligt art. 25 punkterna 1--4. Undantag från denna regel gäller enligt art. 25 punkt 5 d), se punkt 4 av anvisningarna.

text: Svensk inkomstskatt beräknas på inkomsten på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till inkomsten. Avdrag medges dock inte för dansk, finsk, isländsk eller norsk skatt som omfattas av avtalet. Från den sålunda beräknade svenska skatten avräknas enligt art. 25 punkt 5 a) ett belopp motsvarande den danska, finska, isländska eller norska skatt som belöper på inkomsten. På motsvarande sätt förfars vid avräkning av förmögenhetsskatt som utgått i annan nordisk stat från den svenska förmögenhetsskatten. Beträffande storleken av dansk, finsk, isländsk och norsk skatt på utdelning hänvisas till art. 10 punkterna 3--5. Vidare iakttas att i fall som avses i art. 25 punkt 5 b) högre finsk skatt skall avräknas än vad som utgått på inkomsten i fråga. Har dansk, finsk, isländsk eller norsk skatt enligt avtalet tagits ut på inkomst av rörelse som har bedrivits i Danmark, Finland, Island resp. Norge, iakttas att inkomsten beräknats enligt art. 7.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår, för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till beskattning, förete utredning om den danska, finska, isländska eller norska skatt som har påförts inkomsten resp. förmögenheten eller om den finska skatt som skulle ha påförts inkomsten om skattebefrielse eller skattenedsättning som avses i föregående stycke inte hade medgivits.

text: Avräkning av dansk, finsk, isländsk eller norsk inkomstskatt på viss inkomst får ske med belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Danmark, Finland, Island eller Norge belöpa så stor andel av statlig inkomstskatt enligt lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt som inkomsten -- efter avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på inkomsten från Danmark, Finland, Island eller Norge till så stor andel som inkomsten -- efter avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor vilka skall taxeras i samma kommun som inkomsten från Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Avräkning sker i första hand från statlig inkomstskatt som utgår enligt lagen om statlig inkomstskatt, i andra hand från kommunal inkomstskatt och i sista hand från övrig inkomstskatt.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor av den danska, finska, isländska eller norska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske med detta skattebelopp, dock högst med beloppet av de svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om avräkning görs i skattelängden.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fastighet i Norge med ett belopp motsvarande 10 000 kronor. På inkomsten antas belöpa norsk skatt med ett belopp motsvarande 1 500 kronor. Avdragsgilla kostnader uppgår till 1 000 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av andra förvärvskällor med ett belopp av 165 000 kronor vid den statliga taxeringen och 150 000 kronor vid den kommunala taxeringen i hemortskommunen. Vidare antas allmänna avdrag uppgå till 7 000 kronor. Den till statlig och kommunal inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 000 + 165 000 -- 7 000 =) 167 000 kronor resp. (9 000 + 150 000 -- 7 000 =) 152 000 kronor. I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Danmark, Finland, Island och Norge skall ske med 1 500 kronor, dock högst med summan av 9 000 av hela den statliga inkomst- 174 000 skatten och 9 000 av hela den kommunala inkomstskatten. Avräkning 159 000 sker i första hand från statlig inkomstskatt som utgår enligt lagen om statlig inkomstskatt, i andra hand från kommunal inkomstskatt och i sista hand från övrig inkomstskatt."

text: När en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst, som enligt art. 8 punkt 1, art. 13 punkt 4, art. 15 punkt 3 a), art. 18 punkt 1 eller art. 19 punkt 1 skall beskattas endast i Danmark, Finland, Island eller Norge, medtas inkomsten vid taxering i Sverige. Detta gäller dock inte beträffande utbetalning enligt sociallagstiftningen i det fall utbetalningen enligt skattelagstiftningen i utbetalarstaten inte utgör skattepliktig inkomst där, se punkt 3 av anvisningarna till art. 18. Statlig och kommunal inkomstskatt uträknas i vanlig ordning. De sålunda uträknade inkomstskatterna sätts ned med ett belopp motsvarande den del av inkomstskatterna som belöper på den inkomst som enligt avtalet skall beskattas endast i Danmark, Finland, Island eller Norge. Denna del skall utgöra lika stor del av den totala skatten som den minskning av den beskattningsbara inkomsten, som skulle följa om den utländska inkomsten inte tagits med, utgör av den verkliga beskattningsbara inkomsten. Om den beskattningsbara inkomsten, som skulle uppkomma om den utländska inkomsten inte tas med, blir 0, skall nedsättning av den statliga inkomstskatten dock ske till ett belopp motsvarande den skatt som uppkommer när skatten beräknas utan beaktande av den utländska inkomsten. Vad som enligt huvudregeln gäller i fråga om inkomst som skall beskattas endast i Danmark, Finland, Island eller Norge skall på motsvarande sätt gälla i fråga om förmögenhet som enligt art. 23 punkt 3 skall beskattas endast i någon av dessa stater.

text: Har den skattskyldige flera inkomster från utlandet, kan vid avräkningsförfarandet även bestämmelserna i

text: 25 § första stycket

text: lagen om statlig inkomstskatt bli tillämpliga.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär pension från Finland med ett belopp som efter avdrag för kostnader motsvarar 10 050 kronor. Pensionen är av sådant slag som beskattas i Finland. Den skattskyldige antas uppbära i Sverige skattepliktiga nettointäkter av andra förvärvskällor med 160 000 kronor och åtnjuta underskottsavdrag i hemortskommunen med 20 000 kronor, övriga allmänna avdrag med 4 500 kronor och grundavdrag med 7 500 kronor. Den beskattningsbara inkomsten blir statligt (10 050+160 000--20 000--4 500=) 145 500 kronor och kommunalt (10 050+160 000--20 000--4 500--7 500=) 138 000 kronor, sedan avrundning skett. Hade pensionen inte medräknats skulle den beskattningsbara inkomsten ha blivit statligt (160 000--20 000--4 500=) 135 500 kronor och kommunalt (160 000--20 000--4 500--7 500=) 128 000 kronor. Den statliga inkomstskatten och den kommunala inkomstskatten, beräknad på 145 500 resp. 138 000 kronor, nedsättas med 145 500-135 500 resp. 138 000-128 000 . I förekommande fall 145 000 138 000 skall s.k. extra avdrag behållas oförändrat vid beräkningen av den antagna beskattningsbara inkomsten.

text: När en person med hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge uppbär inkomst som avses i art. 13 punkt 7, beskattas inkomsten i Sverige men dansk, finsk, isländsk eller norsk skatt på inkomsten avräknas enligt art. 25 punkt 5 d) från den svenska skatten. Därvid gäller i tillämpliga delar anvisningspunkten 2 ovan. Avräkningsbeloppet får enligt art. 25 punkt 5 d) inte överstiga den svenska skatten på inkomsten. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

text: Förordning (1985:117).

text: I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna grunden för uträkningen av inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om nedsättning görs i skattelängden.

type: bilaga

text: Bilaga 3

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge har hemvist i Sverige kan under de förutsättningar som anges i art. 10 punkt 3 eller punkt 9 i avtalet genom restitution erhålla nedsättning av eller befrielse från den i Danmark utgående skatten.

text: Ansökan om restitution av skatt görs skriftligen av den skattskyldige på formulär med beteckningen U 32 S. Blanketter tillhandahålls av länsstyrelserna och av dansk myndighet, som anges i punkt 3.

text: Ansökan ges in till länsstyrelsen i det län där den skattskyldiges hemortskommun är belägen. Om förutsättningar föreligger för att utfärda intyg enligt formuläret skall detta göras kostnadsfritt av skattechefen som därefter översänder formuläret direkt till Statsskattedirektoratet, Box 100, DK-3460 BirkerId.

text: Förordning (1985:117).

text: Anvisningar om restitution av dansk skatt på utdelning


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1984. Lägenhetsförteckning behöver dock inte vara upprättad förrän den 30 juni 1984. Sker en överlåtelse av en andel eller aktie efter ikraftträdandet men före det att lägenhetsförteckningen har upprättats, skall avskrift av överlåtelseavtalet fogas till förteckningen när den färdigställts.

dcterms:title: Lag (1983:1046) om skyldighet för vissa bostadsföreningar och bostadsaktiebolag att föra lägenhetsförteckning m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Med

text: bostadsförening och bostadsaktiebolag

text: förstås i denna lag annan svensk ekonomisk förening än bostadsrättsförening och svenskt aktiebolag om det med andelen eller aktien följer en nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus som ägs av föreningen respektive bolaget.

text: Avtal om överlåtelse av en andel i en bostadsförening eller en aktie i ett bostadsaktiebolag genom köp skall upprättas skriftligen och skrivas under av säljaren och köparen. Avtalet skall ta upp den lägenhet som överlåtelsen avser samt köpeskillingen. Motsvarande skall gälla överlåtelse av en sådan andel eller aktie genom byte eller gåva.

text: Överlåtelser som inte uppfyller föreskrifterna i

text: första stycket

text: är ogiltiga.

text: En bostadsförening och ett bostadsaktiebolag skall genom styrelsens försorg föra förteckning över de lägenheter som är upplåtna med nyttjanderätt till andels- respektive aktieägare på det sätt som anges i

text: 1 §

text: lägenhetsförteckning

text: ). Förteckningen kan bestå av ett betryggande lösblads- eller kortsystem.

text: lägenhetens beteckning,

text: andels- eller aktieägarens namn,

text: insatsen i föreningen respektive inbetalningen på aktien.

text: Lägenhetsförteckningen skall för varje lägenhet ange

text: Vid överlåtelse av en andel i en bostadsförening eller en aktie i ett bostadsaktiebolag skall styrkt avskrift av överlåtelseavtalet fogas till förteckningen på lämpligt sätt.

text: Dagen för anteckning skall anges.

text: Andels- eller aktieägaren har rätt att på begäran få utdrag ur lägenhetsförteckningen beträffande den lägenhet som han innehar. Utdraget skall avse de uppgifter som enligt

text: 3 §

text: skall anges i förteckningen. Dagen för utfärdandet skall anges i utdraget.

text: En styrelseledamot eller likvidator som inte iakttar föreskrifterna i

text: 3 §

text: döms till böter.


rpubl:andrar: upph. 7 §; ändr. 9, 10 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna lag träder i kraft den 15 april 1990 och tillämpas på värdepappershandel där avslut sker efter ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas på värdepappershandel där avslut sker efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

text: 7 §

text: tillämpas i sin nya lydelse fr. o. m. den 1 juli 1990.

rpubl:andrar: ändr. 5, 7 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 1991.

text: Äldre föreskrifter i

text: 4 §

text: gäller fortfarande för sådan fondkommissionär som med stöd av punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om värdepappersrörelse driver rörelse enligt

text: fondkommissionslagen (1979:748)

text: Vad som i

text: och

text: 14 §§

text: sägs om värdepappersinstitut skall också gälla sådan fondkommissionär som med stöd av punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: fondkommissionslagen (1979:748)

text: Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om omsättning av värdepapper för vilken skattskyldighet inträtt före den 1 december 1991.

dcterms:title: Lag (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper

text: Lagens tillämpningsområde

text: aktier, konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, skuldebrev förenade med optionsrätt till köp av aktier, teckningsbevis, interimsbevis, emissionsbevis, inköpsrättsbevis, optionsbevis, terminskontrakt, som avser aktier, aktieindex eller konvertibla skuldebrev,

text: köp- och säljoptioner som avser aktier, aktieindex eller konvertibla skuldebrev,

text: svenska statens premieobligationer samt köp- och säljoptioner och terminskontrakt som avser sådana värdepapper,

text: utländska värdepapper som kan jämställas med värdepapper som avses i a)--c).

text: Till staten skall enligt denna lag betalas skatt på omsättning av

text: Denna lag gäller även överlåtelse av sådana rättigheter eller skyldigheter som avses i

text: första stycket

text: och beträffande vilka registrering eller liknande förfarande tillämpas i stället för utfärdande eller överlämnande av skriftlig handling.

text: Lag (1990:112).

text: 2 § har upphävts genom lag (1990:112).

text: Med

text: omsättning

text: avses köp och byte.

text: Med

text: köp

text: avses enligt denna lag även förvärv genom tillskott av värdepapper som anges i

text: 1 § första stycket a)

text: vid bildande av aktiebolag, vid nyemission eller vid emission enligt

text: 5 kap.

text: aktiebolagslagen (1975:1385)

text: . Med köp avses vidare utställande och kvittning av köp- och säljoptioner samt ingående och kvittning av terminskontrakt.

text: Lag (1988:781).

text: Ett köp skall anses innefatta ett säljled och ett köpled och ett byte dubbla sälj- och köpled.

text: För en omsättning skall skatt betalas såväl i säljledet som i köpledet.

text: När ett värdepappersinstitut med stöd av

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om värdepappersrörelse för egen räkning omsätter värdepapper som avses i

text: 1 §

text: utgår inte skatt för dess led.

text: Lag (1991:992).

text: Skattskyldighet

text: Skattskyldig är värdepappersinstitut som sluter avtal om omsättning av värdepapper som avses i

text: 1 §

text: eller medverkar till ett sådant avtal. Om den för vars räkning institutet medverkar inte är bosatt i Sverige skall skatt inte erläggas för hans led när omsättningen avser utländska värdepapper.

text: Vid omsättning där värdepappersinstitut inte medverkar är den skattskyldig som är bosatt i Sverige och som under ett halvt kalenderår omsätter värdepapper som avses i

text: 1 §

text: till ett värde av minst 500 000 kronor.

text: Vid bedömning av omsättningens storlek under ett kalenderhalvår skall vederlag eller del av sådant vederlag som avses i

text: 12 §

text: hänföras till det kalenderhalvår under vilket avslut skett.

text: Lag (1991:992).

text: I fråga om var en person skall anses vara bosatt tillämpas för en fysisk person punkt 1 av anvisningarna till

text: 53 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och för en juridisk person

text: 1 § valutaförordningen (1959:264)

text: , i dess lydelse intill den 30 juni 1990.

text: Lag (1990:754).

text: Vid överlåtelse som avses i

text: 2 § 4 mom.

text: tionde stycket lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt skall skatt inte tas ut.

text: Lag (1990:1155).

text: Skattesatser m.m.

text: I fall som avses i

text: 1 § första stycket a)

text: utgör skatten fem promille av överlåtelsesumman (

text: vederlaget

text: I fall som avses i

text: 1 § första stycket b)

text: utgör skatten en procent av vederlaget för optionen.

text: I fall som avses i

text: 1 § första stycket c)

text: utgör skatten 0,15 procent av vederlaget.

text: I fall som avses i

text: 1 § första stycket d)

text: tas skatten ut enligt de grunder som tillämpas för motsvarande svenska värdepapper.

text: Lag (1990:599).

text: När omsättningen avser ett terminskontrakt skall som vederlag anses det avtalade priset på den egendom som terminskontraktet avser.

text: Lag (1988:781).

text: I vederlaget inräknas inte courtage, därmed jämförlig ersättning eller skatt. I vederlaget inräknas däremot ersättning för upplupen ränta. Har vederlaget bestämts i utländskt myntslag räknas det om till svenska kronor enligt bankernas noterade säljkurs på avslutsdagen.

text: Lag (1988:781).

text: Fondkommissionärers handel

text: 11 § har upphävts genom lag (1990:112).

text: Skattskyldighetens inträde

text: Skattskyldighet inträder när avslut sker. Om vederlagets storlek då inte är känd, inträder skattskyldigheten vartefter storleken blir känd.

text: Lag (1988:781).

text: Registreringsskyldighet

text: Skattskyldiga skall anmäla sig till beskattningsmyndigheten för registrering. Den som får tillstånd att driva värdepappersrörelse skall anmäla sig innan verksamheten påbörjas. Andra skattskyldiga skall anmäla sig när den omsättning som enligt

text: 5 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: skall hänföras till ett halvt kalenderår har uppgått till 500 000 kronor.

text: Lag (1991:992).

text: Redovisning av skatt m.m.

text: Den som är skattskyldig skall lämna deklaration för bestämda redovisningsperioder.

text: Redovisningsperioden är kalendermånad för värdepappersinstitut och halvt kalenderår för övriga skattskyldiga.

text: Lag (1991:992).

text: Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen (

text: ) om punktskatter och prisregleringsavgifter.

text: Lag (1988:781).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1984. Bestämmelserna om nedsättning av avgifter i 2, 3, 4 eller

text: 5 §

text: tillämpas första gången i fråga om arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för arbetsgivare som avser utgiftsåret 1984 och i fråga om egenavgifter och allmän löneavgift för försäkrade som beräknas med ledning av 1985 års taxering. Bidrag lämnas första gången år 1985 för sysselsättningsökning som skett år 1984.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om nedsättning av socialavgifter, dock tillämpas den gamla lagen för utgiftsåret 1983 och vid 1984 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om arbetsgivaravgifter som avser år 1984 eller tidigare år.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990. De nya bestämmelserna skall tillämpas för avgifter avseende tiden från och med den 1 januari 1990.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas första gången i fråga om arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för arbetsgivare för utgiftsåret 1991 och i fråga om egenavgifter och allmän löneavgift för försäkrade som beräknas med ledning av 1992 års taxering.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län, dock tillämpas den gamla lagen för utgiftsåren till och med 1990 och till och med vid 1991 års taxering.

text: Beträffande bidrag för sysselsättningsökning och etablering gäller

text: 2 § 2 stycket

text: och

text: 3 § 2 stycket

text: i den gamla lagen även efter ikraftträdandet av denna lag om ansökan om bidraget gjorts före den 1 juli 1991 och avser kalenderåret 1990 eller tidigare.

dcterms:title: Lag (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: I denna lag ges bestämmelser om stöd till näringslivet i Norrbottens län genom nedsättning helt eller delvis av socialavgifter enligt lagen (

text: ) om socialavgifter och allmän löneavgift enligt lagen (

text: ) om allmän löneavgift.

text: gruvverksamhet,

text: tillverkning,

text: produktionsvaruinriktad partihandel,

text: uppdragsverksamhet eller

text: hotell-, pensionats- och campingverksamhet

text: Lagen gäller arbetsgivare och sådana försäkrade som avses i

text: 1 kap. 2 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter och tillämpas på avgifter som är huvudsakligen hänförliga till arbete inom i den mån verksamheten bedrivs vid arbetsgivarens eller den försäkrades fasta driftställe i Norrbottens län.

text: Lagen gäller dock inte kommuner eller andra statliga myndigheter än statens affärsdrivande verk.

text: Bestämmelser för hela Norrbottens län

text: För en arbetsgivare med sådan verksamhet som avses i

text: 1 §

text: skall den procentsats efter vilken arbetsgivaravgifter sammanlagt utgår sättas ned med tio procentenheter.

text: Redovisar arbetsgivaren en nettoökning av sysselsättningen, har han dessutom rätt att efter ansökan få ett bidrag till kostnaden för arbetsgivaravgifterna. Bidraget lämnas med 10 000 kronor per helårsarbetare och kalenderår. För vart och ett av de två följande åren har han rätt till bidrag med samma belopp, om nettoökningen kvarstår vid slutet av respektive år.

text: För en försäkrad med sådan verksamhet som avses i

text: 1 §

text: skall den procentsats efter vilken egenavgifter sammanlagt utgår sättas ned med tio procentenheter, om den försäkrade för inkomståret är mantalsskriven inom Norrbottens län.

text: Etablerar den försäkrade verksamhet i Norrbottens län, har han dessutom rätt att efter ansökan få ett bidrag till kostnaden för egenavgifterna. Bidrag lämnas med 10 000 kronor för helårsarbetare och för vart och ett av de tre första kalenderåren.

text: Bestämmelser för Svappavaara samhälle

text: En arbetsgivare som bedriver eller etablerar verksamhet som avses i

text: 1 §

text: vid fast driftställe i Svappavaara samhälle, Kiruna kommun, har rätt att efter särskilt tillstånd bli befriad från arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för denna verksamhet till och med utgiftsåret 1993. Sådan befrielse medges endast om en etablering är lämplig från samhällsekonomisk synpunkt.

text: En försäkrad som bedriver eller etablerar verksamhet som avses i

text: 1 §

text: vid fast driftställe i Svappavaara samhälle, Kiruna kommun, har rätt att efter särskilt tillstånd befrias från egenavgifter och allmän löneavgift för inkomster från denna verksamhet till och med inkomståret 1993. Sådan befrielse medges endast om en etablering är lämplig från samhällsekonomisk synpunkt.

text: Förfarandet m. m.

text: Nedsättning av arbetsgivaravgifter enligt denna lag skall i första hand avse folkpensionsavgiften och därefter i angiven ordning barnomsorgsavgiften och sjukförsäkringsavgiften.

text: Nedsättning av egenavgifter skall i första hand avse folkpensionsavgiften och därefter i angiven ordning barnomsorgsavgiften, sjukförsäkringsavgiften, arbetarskyddsavgiften, delpensionsavgiften, arbetsskadeavgiften och tilläggspensionsavgiften.

text: I fråga om förfarandet för nedsättning av arbetsgivaravgifter gäller bestämmelserna i lagen (

text: ) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.

text: I fråga om förfarandet för nedsättningen av egenavgifter gäller bestämmelserna i

text: uppbördslagen (1953:272)

text: Lag (1990:810).

text: Frågor om bidrag enligt

text: 2 § andra stycket

text: eller

text: 3 § andra stycket

text: samt frågor om befrielse från avgifter enligt 4 eller

text: 5 §

text: prövas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Ett belopp motsvarande det bortfall av avgiftsinkomster som föranleds av bestämmelserna i

text: 2 § första stycket

text: 3 § första stycket

text: , 4 eller

text: 5 §

text: skall påföras staten och uppbäras i samma ordning som avgifterna i övrigt.


text: Denna förordning träder i kraft den 15 juli 1985.

text: Bestämmelserna i

text: 1 a § andra stycket

text: tillämpas första gången i fråga om arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för arbetsgivare för år 1985 och i fråga om egenavgifter och allmänlöneavgift för försäkrade som beräknas med ledning av 1986 års taxering. Bidrag med tillämpning av samma bestämmelse lämnas första gången år 1986 för sysselsättningsökning som skett år 1985.

rpubl:andrar: ändr. 12 §; ny 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 12, 15 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1991, då förordningen (

text: ) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län skall upphöra att gälla.

text: Den nya förordningen tillämpas i ärenden som prövas enligt lagen (

text: ) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift.

text: Den gamla förordningen skall tillämpas på ärenden som prövas enligt den upphävda lagen (

text: ) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län. Länsstyrelsen i Norrbottens län skall dock pröva de frågor som enligt den gamla förordningen skall prövas av länsarbetsnämnden i Norrbottens län. Ansökan skall också ges in till länsstyrelsen i Norrbottens län.

dcterms:title: Förordning (1983:1056) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län

text: Denna förordning gäller i anslutning till lagen (

text: Vid tillämpning av

text: 1 § andra stycket lagen (1983:1055)

text: om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län skall en arbetsgivare eller en försäkrad, vars verksamhet huvudsakligen är hänförlig till nedsättningsberättigad verksamhet enligt 1--5 nämnda bestämmelse, medges nedsättning av avgifter enligt lagen.

text: En arbetsgivare eller en försäkrad, vars verksamhet i mindre omfattning än vad som anges i

text: första stycket

text: är hänförlig till nedsättningsberättigad verksamhet, får efter särskild prövning medges nedsättning av avgifter till den del avgifterna är hänförliga till sådan verksamhet, om konkurrenspåverkan av mer betydande omfattning uppkommer för arbetsgivaren eller den försäkrade, under förutsättning att den nedsättningsberättigade delen av verksamheten är möjlig att avgränsa från den övriga verksamheten.

text: Förordning (1985:650).

text: Bidrag vid sysselsättningsökning

text: Vid tillämpning av

text: 2 § andra stycket lagen (1983:1055)

text: om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län skall med nettoökning avses det antal årsarbetskrafter som sysselsättningen har ökat med under ett kalenderår (

text: kvalifikationsåret

text: ) jämfört med det av de tre närmast föregående kalenderåren som haft den högsta sysselsättningen, mätt i antal årsarbetskrafter. Om en arbetsgivare har fler än ett driftställe i Norrbottens län, skall vid beräkning av nettoökningen hänsyn tas till sysselsättningsförändringar vid arbetsgivarens samtliga driftställen i länet med likartad verksamhet.

text: Antalet årsarbetskrafter beräknas på så sätt att det totala antalet timmar som de anställda har arbetat under ett kalenderår delas med normal årsarbetstid. Statens industriverk fastställer det antal timmar som är att anse som normal årsarbetstid. Kvoten skall anges med tiondelar.

text: Återupptas helt eller delvis en verksamhet, anses de anställda som nyanställda, om verksamheten varit nedlagd under en längre tid, normalt minst sex månader.

text: Även i annat fall anses de anställda som nyanställda, om verksamheten har en helt annan produktionsinriktning eller på annat sätt klart skiljer sig från den tidigare bedrivna verksamheten.

text: För nyetablerad verksamhet lämnas bidraget för det totala antalet årsarbetskrafter under det första kalenderåret.

text: Om en verksamhet övertas utan att de anställda anses som nyanställda enligt

text: 3 §

text: , skall jämförelsen enligt

text: 2 §

text: göras med det senaste kalenderåret.

text: Enligt

text: 3 § andra stycket lagen (1983:1055)

text: om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län lämnas bidrag till kostnaden för egenavgiften för försäkrade som etablerar verksamhet i Norrbottens län. Bidraget lämnas med 10 000 kronor för helårsarbetare och för vart och ett av de tre första åren.

text: Med helårsarbete avses arbete som utförs minst det antal timmar som statens industriverk fastställer som normal årsarbetstid. Har arbete utförts kortare tid lämnas bidrag med motsvarande andel av fullt bidrag.

text: Återupptar den försäkrade verksamhet skall

text: 3 §

text: tillämpas vid bedömningen av om nyetablering föreligger.

text: Länsarbetsnämnden i Norrbottens län prövar frågor om bidrag enligt

text: 2 § andra stycket

text: eller

text: 3 § andra stycket

text: lagen (

text: Ansökan om bidrag som avses i

text: 6 §

text: skall ges in till länsarbetsnämnden senast den 30 juni året efter det kalenderår för vilket bidrag söks.

text: Ansökan skall innehålla de uppgifter som behövs för att visa att förutsättningar för bidrag finns. Statens industriverk lämnar närmare föreskrifter om vad en ansökan skall innehålla.

text: Bidrag till kostnaden för arbetsgivaravgifter och egenavgifter betalas ut i efterskott för kalenderår.

text: Har den som mottagit bidrag genom oriktiga eller ofullständiga uppgifter föranlett att bidrag har beviljats, kan bidraget krävas åter inom tio år från utbetalningen. Statens industriverk skall vidta de åtgärder som behövs för att återkräva bidraget samt bevakar vid domstol eller annan myndighet statens rätt i ärenden om återbetalning av bidrag.

text: Beslut av länsarbetsnämnden enligt

text: 6 §

text: får överklagas hos statens industriverk genom besvär. Statens industriverks beslut i ett sådant ärende får inte överklagas.

text: Befrielse från avgifter

text: Länsstyrelsen i Norrbottens län prövar frågor om befrielse från arbetsgivaravgifter, egenavgifter och allmän löneavgift enligt 4 eller

text: 5 § lagen (1983:1055)

text: om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottens län. Länsskattemyndigheten i Norrbottens län prövar frågor enligt

text: 1 a § andra stycket

text: denna förordning. I ärenden om etablering av verksamhet som tillhör arbetsgivare med driftställe i annat län än Norrbotten skall länsstyrelsen samråda med statens industriverk. Frågor om befrielse från arbetsgivaravgifter för statliga bolag prövas dock av regeringen.

text: Förordning (1986:1376).

text: Ansökan om befrielse skall innehålla de uppgifter som behövs för att visa att förutsättningar för befrielse från arbetsgivaravgifter, egenavgifter och allmän löneavgift föreligger.

text: Beslut om befrielse enligt

text: 12 §

text: skall föreligga innan arbetsgivare eller försäkrad etablerar sin verksamhet i Svappavaara.

text: Länsstyrelsens och länsskattemyndighetens beslut enligt

text: 12 §

text: får inte överklagas.

text: Förordning (1986:1376).


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 12, 14 a §§

rpubl:andrar: ändr. 10, 14 §§

dcterms:identifier: SFS 1983:1061 i lydelse enligt SFS 1998:732

dcterms:title: Lag (1983:1061) med instruktion för riksdagens förvaltningskontor

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Inledande bestämmelse

text: Riksdagens förvaltningskontor är ett serviceorgan för riksdagen. Förvaltningskontoret skall därvid i den omfattning som framgår av denna instruktion tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet, den service i övrigt som behövs för riksdagens ledamöter och anställda samt företräda riksdagen och dess myndigheter vid förhandlingar som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.

text: Lag (1991:366).

text: Uppgifter

text: svara för frågor om förhandlingar som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare såvitt gäller riksdagen och dess myndigheter samt företräda riksdagen och dess myndigheter och arbetsgivare i arbetstvister rörande kollektivavtal som har slutits av förvaltningskontoret,

text: svara för riksdagens personalärenden,

text: meddela föreskrifter och råd såvitt gäller riksdagen och dess myndigheter i frågor som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare eller som behövs för tillämpningen av kollektivavtal som förvaltningskontoret har slutit,

text: besluta i frågor om anställning av personal vid riksdagen,

text: handlägga frågor dels om arvoden och ersättningar till riksdagens ledamöter och till Sveriges företrädare i Europaparlamentet, dels om pensioner och andra förmåner till ledamöterna och deras efterlevande samt till företrädarna och deras efterlevande,

text: svara för frågor om löner och ersättningar till arbetstagare hos riksdagen och dess myndigheter utom Riksbanken samt frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbetstagare och deras efterlevande.

text: Förvaltningskontoret skall, om inte annat är särskilt stadgat,

text: Det åligger förvaltningskontoret att verka för en ändamålsenlig personal- och lönepolitik inom riksdagen och dess myndigheter och att därvid beakta förhållandena på arbetsmarknaden i övrigt. Förvaltningskontoret skall verka för att personalresurserna inom riksdagen samordnas.

text: Förvaltningskontoret skall bereda varje riksdagens myndighet tillfälle att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör myndigheten.

text: Förvaltningskontoret får överlämna till en riksdagens myndighet att handlägga avtalsfråga som ankommer på kontoret.

text: Förvaltningskontoret får, utom såvitt avser Riksbanken, föreskriva eller för särskilt fall besluta att endast den som är svensk medborgare får ha anställning vid riksdagen eller dess myndigheter.

text: Lag (1997:344).

text: på grundval av egna beräkningar samt inkomna budgetunderlag göra upp förslag till anslag på statsbudgeten avseende riksdagen och dess myndigheter m.m.,

text: meddela för riksdagen och dess myndigheter utom Riksbanken gemensamma budget- och redovisningsföreskrifter samt föreskrifter för utnyttjande av medel som har anslagits för riksdagsförvaltningen utom Riksbanken.

text: Förvaltningskontoret skall

text: Förvaltningskontoret skall verka för en rationell användning av de medel som ställs till förfogande för riksdagsförvaltningens verksamhet.

text: Förvaltningskontoret svarar för att intern revision sker av riksdagsförvaltningen.

text: Lag (1998:732).

text: riksdagens fastigheter och lokaler samt bostäder för riksdagens ledamöter,

text: säkerhetsskyddet enligt lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen och

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: samt för beredskapsåtgärder som inte ankommer på krigsdelegationens presidium,

text: inköp och underhåll,

text: restaurangverksamhet för riksdagens ledamöter och personal,

text: ekonomiska och organisatoriska frågor om riksdagstrycket och annan dokumentation,

text: register och arkiv,

text: teknik och säkerhet på tele- och ADB-områdena,

text: utredningstjänster till riksdagens ledamöter och organ samt partikanslierna i riksdagen,

text: riksdagens bibliotek,

text: information till allmänheten i EU-frågor.

text: Lag (1998:732).

text: Förvaltningskontoret skall svara för

text: 5 § har upphävts genom lag (1991:366).

text: Utöver vad som följer av

text: 2 § 3

text: och

text: 3 § 2

text: får förvaltningskontoret meddela förvaltningsföreskrifter och råd beträffande de frågor som det ankommer på kontoret att handlägga.

text: Förvaltningskontoret får i de fall det bedöms erforderligt, försälja riksdagen tillhörig lös egendom.

text: Förvaltningskontoret skall bevaka och driva in fordran som uppkommit inom kontorets verksamhetsområde samt i övrigt företräda riksdagen i frågor inom kontorets verksamhetsområde.

text: Efter prövning i varje särskilt fall får förvaltningskontoret besluta om avskrivning eller ackord av riksdagens fordringar. Ackordsförslag får antas endast om det kan anses vara till förmån för det allmänna.

text: Om det på grund av gäldenärens sjukdom eller av annan anledning måste anses uppenbart obilligt att kräva betalning för fordran får förvaltningskontoret efterge fordringen helt eller delvis.

text: Förvaltningskontoret skall i övrigt utföra de uppgifter som följer av särskilda bestämmelser eller riksdagsbeslut.

text: Varje år före den 1 mars skall förvaltningskontoret till riksdagen avge årsredovisning för riksdagens förvaltning för det senaste budgetåret.

text: Lag (1998:732).

text: Organisation

text: Förvaltningskontoret leds av riksdagens förvaltningsstyrelse. Bestämmelser om val av ledamöter och om ordförande i förvaltningsstyrelsen finns i riksdagsordningen. Styrelsen utser en av de av riksdagen valda ledamöterna att vara vice ordförande.

text: Vid handläggningen av de frågor som anges i

text: 12 § 1

text: , 3 7 och 9 14 och som inte gäller ekonomiska förmåner för riksdagsledamöterna eller företrädarna i Europaparlamentet ingår i styrelsen högst tre personalföreträdare. Dessa får därvid närvara och yttra sig men inte delta i beslutet.

text: Personalföreträdare får utses och entledigas av den eller de arbetstagarorganisationer som är företrädda hos riksdagen, om inte annat följer av avtal eller särskild föreskrift. Personalföreträdarna skall vara anställda hos riksdagen eller dess myndigheter.

text: Bestämmelserna om jäv i

text: personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på personalföreträdarna i förvaltningsstyrelsen.

text: För varje personalföreträdare skall det finnas en ersättare. Vad som är föreskrivet för personalföreträdare gäller också i fråga om ersättare.

text: Lag (1995:565).

text: Förvaltningsstyrelsen utser inom sig tre av de av riksdagen valda ledamöterna att utgöra en direktion. För varje ledamot kan styrelsen på samma sätt utse en suppleant. Styrelsen utser en av ledamöterna att vara ordförande och en att vara vice ordförande i direktionen.

text: Förvaltningsstyrelsen utser en chef för förvaltningskontoret (

text: förvaltningschef

text: ). Denne utövar under styrelsen och direktionen den omedelbara ledningen av förvaltningskontorets verksamhet.

text: Förvaltningschefen tillsätts med förordnande för viss tid, högst fyra år.

text: När förvaltningschefen har förhinder fullgörs förvaltningschefens uppgifter av den tjänsteman som förvaltningschefen efter samråd med direktionen förordnar.

text: Lag (1998:732).

text: Förvaltningskontoret bestämmer utöver vad som framgår av denna instruktion i en arbetsordning eller genom särskilda beslut sin egen organisation.

text: Lag (1991:366).

text: Ärendenas handläggning

text: i enlighet med denna instruktion fastställa den närmare inriktningen av förvaltningskontorets verksamhet samt pröva om verksamheten bedrivs effektivt och i överensstämmelse med den angivna inriktningen,

text: avgöra frågor om slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, om avbrytande av annan förhandling än förhandling i tvist om avtal, om lockout eller annan stridsåtgärd samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för riksdagen och dess myndigheter ävensom frågor som avses i

text: 2 § femte stycket

text: besluta om föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av förvaltningskontoret,

text: fastställa arbetsordning för förvaltningskontoret och avgöra viktigare frågor i övrigt om organisation och arbetsformer,

text: besluta om anställningar på högre chefsnivå eller motsvarande enligt förvaltningsstyrelsens bestämmande i den mån inte annat framgår av riksdagsordningen,

text: besluta i frågor som avses i

text: 2 § femte stycket

text: avgöra andra viktigare personalärenden utom frågor som skall prövas av Riksdagens ansvarsnämnd enligt lagen (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos riksdagen och dess myndigheter, eller av personalansvarsnämnden enligt

text: 14 a §

text: besluta i frågor om tillämpning av bestämmelser om ekonomiska villkor för riksdagsledamöterna och för Sveriges företrädare i Europaparlamentet och om arvoden för uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter och organ samt i frågor om ekonomiska villkor i övrigt för riksdagsledamöterna och för företrädarna i Europaparlamentet, allt i den mån frågorna inte är rutinmässiga,

text: besluta om budgetunderlag och framställningar till riksdagen,

text: besluta i viktigare frågor om lokaler och bostäder,

text: fastställa bokslut och besluta i frågor om revision,

text: besluta i frågor enligt lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen utom i de fall där beslutanderätten enligt lagen tillkommer förvaltningschefen eller säkerhetschefen,

text: avge årsredovisning för riksdagens förvaltning,

text: besluta i andra frågor som är av principiell natur eller i övrigt av större betydelse eller som förvaltningschefen hänskjuter till styrelsen.

text: Lag (1998:732).

text: Förvaltningsstyrelsen skall

text: Förvaltningsstyrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och därutöver minst fem av de av riksdagen valda ledamöterna är närvarande. Vid lika röstetal gäller den mening som biträds av den som för ordet.

text: Förvaltningschefen och riksdagsdirektören får delta i förvaltningsstyrelsens överläggningar. I ärenden som rör riksdagens utskott får ordförandena i de berörda utskotten delta i styrelsens överläggningar.

text: Lag (1998:732).

text: Direktionen skall utgöra förhandlingsdelegation vid förhandlingar om arbetstagares anställnings- och arbetsvillkor samt bereda ärenden för avgörande av förvaltningsstyrelsen.

text: Förvaltningsstyrelsen får överlåta till direktionen att avgöra ärenden som avses i

text: 12 § 2

text: i vilka styrelsens beslut inte utan olägenhet kan avvaktas. Styrelsen får vidare överlåta till direktionen att avgöra ärenden enligt

text: 12 § 5

text: utom i fråga om anställning av kanslichef och biträdande kammarsekreterare, 7 utom ärenden om flyttningsskyldighet, 8, 10, 11 och 12, allt i den mån ärendena inte är av principiell natur eller i övrigt av större betydelse.

text: Rätten för direktionen att besluta i de i

text: andra stycket

text: angivna frågorna får i den utsträckning förvaltningsstyrelsen medger av direktionen överlåtas till förvaltningschefen. Sådana bemyndiganden skall framgå av arbetsordningen eller genom ett särskilt beslut av förvaltningsstyrelsen.

text: Direktionen är beslutför när minst två ledamöter är närvarande.

text: Ett beslut som har fattats av direktionen eller förvaltnings- chefen med stöd av andra resp.

text: tredje stycket

text: skall anmälas för förvaltningsstyrelsen vid dess nästkommande sammanträde.

text: Lag (1998:732).

text: En personalansvarsnämnd beslutar i frågor om disciplinansvar och åtalsanmälan enligt lagen (

text: ) om offentlig anställning samt om avskedande enligt lagen (

text: ) om anställningsskydd när det gäller arbetstagare som inte skall anställas genom beslut av Riksdagens förvaltningsstyrelse.

text: Förvaltningschefen är ordförande i personalansvarsnämnden. Bestämmelser om nämndens sammansättning i övrigt och om dess verksamhet meddelas i arbetsordningen. I lagen (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos riksdagen och dess myndigheter finns bestämmelse som är tillämplig vid omröstning inom nämnden.

text: Lag (1998:732).

text: Ärenden som inte skall avgöras av förvaltningsstyrelsen, direktionen eller personalansvarsnämnden avgörs av förvaltningschefen ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av förvaltningschefen får de avgöras av en annan tjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: Lag (1998:732).

text: Av stadgan (RFS 1978:7) om vissa medbestämmandeformer inom riksdagen och dess myndigheter följer att förvaltningskontorets befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: Om någon som har varit närvarande vid den slutliga handläggningen av ett ärende eller föredraganden har skiljaktig mening, skall denna antecknas.

text: I fråga om varje beslut skall det hos förvaltningskontoret finnas en handling varav framgår vem som har fattat beslutet, vem som i övrigt har varit närvarande vid den slutliga handläggningen av ärendet, vem som har varit föredragande samt beslutets dag och dess innehåll.

text: Protokoll skall föras när det förekommer skiljaktig mening eller när det behövs protokoll av någon annan orsak.

text: En skiljaktig mening skall alltid anges i en expedition.

text: Om överklagande av beslut av förvaltningskontoret föreskrivs i lagen (

text: ) om överklagande av administrativa beslut av riksdagens förvaltningskontor och myndigheter.

text: Lag (1989:188).

text: 20 § har upphävts genom lag (1988:1603).