rpubl:andrar: ändr.; omtryck

dcterms:title: Riksarkivets Cirkulär (1968:473) om tillämpningen av allmänna arkivstadgan den 10 november 1961 (nr 590) (upphävd genom riksarkivets författningssamling 1991:1)

rdfs:comment: Bilagan ändrad genom SFS 1979:679. Bilagan ej med här.

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: I

text: Undantag från stadgans tillämpning

text: Följande bestämmelser i stadgan skall ej tillämpas på arkiv hos nedan angivna myndigheter och institutioner.

text: Enligt

text: 3 §

text: allmänna arkivstadgan (Aas) medger riksarkivet följande undantag från stadgans tillämpning.

text: 18 § första stycket

text: 37 §§

text: kungl. biblioteket, universitetsbiblioteken och högskolors bibliotek; fastighetsbildningsmyndigheter; kommittéer.

text: 18 § första stycket

text: 37 §§

text: arbetsmarknadsstyrelsens under regionkontoren för beredskapsarbete lydande platskontor och arbetsplatser; postverkets, televerkets och statens järnvägars lokala förvaltningsorgan; statens vattenfallsverks lokala kontor och stationer med följande undantag: kraftverksförvaltningars huvudkontor, distriktskontor och driftkontor, kanalförvaltningens huvudkontor samt värmekraftproduktionens lokala verk; flygplatser, lokala flygtrafikledningsorgan samt luftfartsinspektionens distriktskontor; tullexpeditioner; lotsplatser, fyrplatser och lotsdistriktsfartyg; statens vägverks under vägförvaltningarna och byggnadsdistrikten lydande organisationsenheter.

text: 25 §§

text: besiktningsveterinärorganisationen.

text: 37 §§

text: Vad som sägs i

text: 14 § andra stycket

text: Aas skall ej tillämpas på arkiv eller del därav, som kungl. biblioteket, universitetsbibliotek, högskolas bibliotek eller museum övertar och som tillförs dess handskriftsamling. Cirkulär (

text: överlantmätarmyndigheter och länsstyrelsernas lantmäterienheter. Cirkulär (1979:679).

text: II

text: Tillämpningsanvisningar

text: Enligt

text: 5 §

text: allmänna arkivstadgan (Aas) meddelar riksarkivet, efter samråd med krigsarkivet, följande allmänna anvisningar om tillämpningen av nämnda stadga.

text: 1 §

text: Kyrkoarkiv

text: 2 §

text: Aas)

text: Med kyrkoarkiv avses såväl pastorsämbetes och kyrkas som församlings, pastorats och kyrklig samfällighets arkiv, som pastorsämbete enligt ämbetsåliggande har i sin vård.

text: Anmärkning. Rörande kyrkoarkiv se lag om församlingsstyrelse (1961:436).

text: 2 §

text: Arkivmyndigheter

text: 10 §§

text: Aas)

text: 1 mom. Riksarkivet är arkivmyndighet även för sådana kommittéer och sakkunnigutredningar, som tillsätts genom försvarsdepartementet.

text: 2 mom. Enligt särskilt stadgande är Stockholms stadsarkiv och stadsarkivet i Malmö arkivmyndighet för sådana i

text: 10 §

text: Aas avsedda myndigheter, vilkas verksamhet huvudsakligen avser Stockholm respektive Malmö.

text: I övrigt gäller, där ej annat är särskilt föreskrivet, för myndigheter som avses i

text: 10 §

text: Aas följande:

text: För myndighet, vars verksamhetsområde helt ligger inom visst landsarkivs verksamhetsområde (landsarkivdistrikt), är detta landsarkiv arkivmyndighet.

text: Hör myndighets verksamhetsområde till två eller flera landsarkivdistrikt eller är myndighets verksamhet icke begränsad till visst område, är det landsarkiv arkivmyndighet, inom vars distrikt myndighetens förläggningsort ligger. Har sådan myndighet ej fast förläggningsort, bestämmer riksarkivet i särskild ordning, vilket landsarkiv som skall vara arkivmyndighet.

text: Anmärkning. Rörande landsarkivdistriktens omfattning se instruktionen för landsarkiven (1965:743). Cirkulär (1979:679).

text: 3 §

text: Arkivhandlingar

text: 12 §

text: Aas)

text: För bedömande om en handling skall anses vara arkivhandling meddelas följande riktlinjer.

text: A. Till en myndighets arkivhandlingar räknas sådana handlingar, som

text: upprättats hos myndigheten för dess eget bruk (t.ex. protokoll, arkivexemplar av utgående skrivelser, olika slags ämbetsböcker och register såsom diarier, matriklar, räkenskapsböcker ävensom minnesanteckningar, föredragningspromemorior och liknande arbetspapper samt interna skrivelser, vilka tillfört ärendet sakuppgift eller i övrigt innehåller uppgifter av värde för förvaltningen) eller i upprättat skick inkommit dit för fortsatt förande (t.ex. personakter hos pastorsämbeten);

text: inkommit till myndigheten för efterrättelse, handläggning eller kännedom och stannat kvar där (t.ex. skrivelser, rapporter, räkenskapsverifikationer);

text: återställts till myndigheten efter handläggning hos annan myndighet (t.ex. reviderade räkenskaper, remisshandlingar).

text: Om handling som avses ovan hör till mål eller ärende, blir den arkivhandling först då målet eller ärendet slutbehandlats hos myndigheten. Hör handling inte till särskilt mål eller ärende, blir den arkivhandling när den har justerats av myndigheten eller på annat sätt färdigställts.

text: Observeras bör att en till myndighet inkommen skrivelse är allmän handling från det att den avlämnats dit, men blir arkivhandling först i och med att den vid avslutad handläggning läggs till förvaring. En ämbetsbok och ett register blir arkivhandling i och med att någon anteckning införts däri. Till arkivhandlingar räknas även sådana handbrev, som är att anse som allmänna handlingar.

text: Materialet i en handling och det sätt på vilket den framställts, är i och för sig utan betydelse för frågan, om den är arkivhandling eller icke. Arkivhandlingar är icke blott skriftliga framställningar utan även exempelvis kartor, ritningar, diagram eller andra bilder, elstatkopior och andra fotografiska kopior samt upptagningar som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniska hjälpmedel, exempelvis upptagningar för ADB och mikrofilm.

text: B. Till arkivhandlingar räknas icke anteckningar och meddelanden av endast tillfällig betydelse samt sådana utkast, kladdar och liknande arbetspapper, vilkas betydelse upphör i och med att slutligt arkivexemplar upprättats eller arbete fullbordats.

text: Upptagningar för ADB, vilka tillkommit vid olika moment av en bearbetning och endast utgjort mellanled i arbetsprocessen och vilkas betydelse upphört, när den färdiga produkten framställts, är ej att anse som arkivhandlingar.

text: Till arkivhandlingar räknas icke heller regelbundet inkommande allmänna författningar och likartade publikationer samt sådana trycksaker av annat slag, som varken påkallar någon åtgärd eller eljest tillhör mål eller ärende.

text: Utgående expeditioner, som ligger kvar hos myndigheten; sådana inkomna handlingar, som skall återställas viss tid efter det att handläggning avslutats (t.ex. vissa ansökningshandlingar); såsom lån eller deposition mottagna handlingar; inlösliga eller utbytbara värdehandlingar och andra säkerhetshandlingar, som under viss förutsättning skall återställas (t.ex. kvitton på utlånade förmål), är ej att anse som arkivhandlingar.

text: Anmärkning. En myndighets lager av egna för utdelning avsedda redogörelser, cirkulär o.d. utgör ej arkivhandlingar. Cirkulär (1979:679).

text: 4 §

text: Arkivbildning

text: (12 § Aas)

text: 1 mom. För att skapa en sådan ordning i arkivet att handlingar med lätthet kan återfinnas måste myndigheten ägna särskild uppmärksamhet åt arkivläggningen, dvs. placeringen av inkomna skrivelser och upprättade handlingar sedan ett ärende avgjorts, av inkomna uppgifter efter granskning och registrering, av kort och registerblad efter första notering osv. Arkivläggning kan ske så, att handlingarna kommer i kronologisk ordning, i bokstavsordning, i nummerordning eller i ordning efter sak (ämne) enligt ett visst system (t.ex. decimalsystem, alfadecimalsystem).

text: Om upptagning är tillgänglig för myndighet för överföring i sådan form att den kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas, ansvarar myndigheten för arkivbildningen även om upptagningen är placerad annorstädes (t.ex. hos dataservicebyrå). Om upptagning är tillgänglig för flera myndigheter, åvilar ansvaret för arkivbildningen den myndighet, som jämlikt

text: 11 § 11 mom.

text: nedan svarar för vården av upptagningen.

text: Handling skall arkivläggas omedelbart efter avslutad handläggning. Dessförinnan bör akten ha rensats från sådana anteckningar, meddelanden, utkast, kladdar och liknande arbetspapper, vilkas betydelse upphört genom att arbetet fullbordats, liksom sådana avskrifter och kopior som är övertaliga eller obehövliga för förståelsen av akten (aktrensning).

text: Vid arkivläggningen skall såvitt möjligt utgallringsbara arkivhandlingar skiljas från de handlingar, som skall bevaras.

text: Myndigheter med mera omfattande arkivbildning bör fastställa bestämmelser om sättet för arkivläggningen (arkivbildningsplan).

text: Vid uppläggning av system som bygger på mikrofilmning eller ADB bör ställning på ett tidigt stadium tas till frågan, på vilket medium information som skall bevaras på längre sikt lämpligen bör bevaras och till den därmed sammanhängande gallringsfrågan. Vid bestämmande av medium för bevarandet bör hänsyn tas till beständighet, framställnings- och förvaringskostnader, återvinningsmöjligheter m.m. Särskilt bör, när det gäller mikrofilmning, beaktas möjligheten att vid utarbetande av blanketter och eljest underlätta filmning och skapa förutsättningar för god bildkvalitet. Vid ändringar av rutiner enligt vad som beskrivits ovan skall kontakt tas med arkivmyndigheten. Cirkulär (1979:679).

text: 2 mom. Lösa handlingar skall i regel sammanföras till volymer, t.ex. genom inbindning eller kapsling (se härom vidare

text: 11 § 2 mom.

text: ). Oftast kan volymbildningen ske utan omplacering av handlingarna. I vissa fall är det emellertid nödvändigt, att från ett arkivlagt bestånd (dossiéer, kort- eller lösbladsregister) avställa inaktuella handlingar, dvs. utta dem och placera dem för sig för slutlig inbindning eller kapsling. Avställning kan ske efter hand, årligen eller med längre tidsmellanrum.

text: Exempel: Persondossiéer (en mapp för varje tjänsteman) i bokstavsordning avställs successivt allt eftersom tjänstemännen lämnar tjänsten. De avställda dossiéerna placeras i bokstavsordning under förslagsvis en femårsperiod, varefter kapsling sker. En ny bokstavsföljd avställda dossiéer läggs upp för att i sin tur kapslas efter fem år.

text: Inaktuella uppgifter på upptagning för automatisk databehandling kan avställas genom överföring till annan maskinläsbar databärare.

text: Vid volymbildningen skall tillses, dels att volymernas innehåll blir komplett, dels att utgallringsbara handlingar och handlingar, som skall bevaras, så vitt möjligt kommer i olika volymer.

text: Regler för volymbildning inklusive avställning från dossi30esystem och register bör fastställas av myndigheten, för avställning redan vid uppläggningen av dossi30esystemet eller registret. Cirkulär (1979:679).

text: 3 mom. Genom den successiva tillkomsten av volymer av ensartat innehåll (t.ex. protokoll, koncept till/kopior av utgående handlingar, diarier, inkomna skrivelser, akter, dossiéer, huvudböcker, verifikationer) framväxer arkivets serier(seriebildning). Serierna skall hållas åtskilda och ordnas systematiskt (se nedan

text: 12 §

text: Vid seriebildningen bör iakttas att utgallringsbara volymer samlas i särskilda serier (i förekommande fall parallellserier till sådana som skall bevaras). Cirkulär (1979:679).

text: Med konceptmenas egentligen en handling, efter vilken ett protokoll, en utgående skrivelse, en räkenskap m.m. renskrivs. Sådant koncept ersätts numera oftast med en genomslags- (genomskrifts-) kopia av den renskrivna handlingen eller med första exemplaret av denna. Sådana genomslagskopior eller första exemplar behandlas i arkivbildningshänseende efter de för koncept gällande reglerna.

text: Anmärkningar.

text: Akt är under ett ärendes handläggning sammanlagda handlingar rörande ärendet; akten är färdigbildad, då ärendet slutligt avgjorts hos arkivbildaren. (Ex.: akt i mål hos domstol, upphandlingsakt, anmärkningsakt.)

text: Om arkivläggning och volymbildning hos domstolar se protokollskung. (1971:1066) för de allmänna domstolarna, kung. (1971:974) om protokollföring m.m. vid de allmänna förvaltningsdomstolarna, förordning (1975:520) om protokollföring m.m. vid arrendenämnd och hyresnämnd samt förordning (1947:774) om dagbok och aktbildning m.m. i mål om lagsökning och betalningsföreläggande; hos länsstyrelser se riksarkivets föreskrifter och anvisningar den 24 februari 1972; hos lokala skattemyndigheter se riksarkivets broschyr nr 11, Lokala skattemyndigheters arkiv, 1971. Cirkulär (1979:679).

text: Dossiéeär handlingar rörande samma ämne, vilka efter hand vid arkivläggningen sammanläggs. Dossiéen kan växa så länge ämnet är föremål för arkivbildarens behandling. (Ex.: persondossiée, fastighetsdossiée.)

text: 5 §

text: Byråarkiv och hemligt arkiv

text: (12 § Aas)

text: Arbetar myndighet på byråer (avdelningar, sektioner) kan byråarkiv (avdelningsarkiv, sektionsarkiv) uppstå. Detta är alltid fallet då diarieföringen sker hos byrå. Samma sak gäller särskilt organiserade kart- och ritningsarkiv.

text: De hemliga handlingarna bör bilda ett särskilt arkiv, i förekommande fall uppdelat i byråarkiv. Handlingarna behålls i detta arkiv, även sedan sekretessen upphört, och skall således ej inordnas bland de ''öppna'' handlingarna.

text: För varje byråarkiv och för det hemliga arkivet gäller i tillämpliga delar vad som sägs om myndighets arkiv i Aas och i dessa anvisningar. Cirkulär (1979:679).

text: 6 §

text: Papper och skrivmedel m.m.

text: (12 § Aas)

text: 1 mom. Rörande papper och skrivmedel m.m. hänvisar riksarkivet till därom gällande föreskrifter. Cirkulär (1979:679).

text: Sådana bestämmelser finns bl.a. i:

text: Ang. marginal på vissa expeditioner se kung. (1964:618) om expeditionsavgift m.m. (expeditionskungörelsen) och statskontorets handledning i systematisk maskinskrivning (jfr. k. cirk. 3 maj 1968, nr 221, om tillämpning av systematisk maskinskrivning).

text: För stencilduplicering och vissa fotografiska kopior finns särskilt papper märkt svenskt arkiv Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkningar. kung. (1964:504) om användning av skrivmateriel i statlig verksamhet (skrivmaterielkungörelsen). Jfr. även Kommentar till skrivmaterielkungörelsen, bilagd poststyrelsens sortimentslista; k. cirk. 14 sept. 1946 (nr 615) till statsmyndigheterna ang. användning av skrivpapper av standardiserade format (SIS-format); statens provningsanstalts förteckning över skrivmateriel och reproduktionsmetoder som är godkända till vissa slag av handlingar, vilken årligen i januari månad kungörs i SFS. Cirkulär (1979:679).

text: 2 mom. I fråga om upptagningar för ADB och mikrofilm meddelas följande anvisningar.

text: A. Av upptagning som inte är utgallringsbar, skall efter det att bearbetning slutförts, framställas särskilda för långtidsförvaring avsedda arkivband. Nya och förut inte begagnade band som uppfyller av statens provningsanstalt uppställda kvalitetskrav skall därvid användas. Informationen skall lagras på magnetband med nio spår. Packningstätheten skall, såvida ej annat överenskommes med arkivmyndigheten, vara 1600 bpi, och skrivmetoden PE (Phase encoding) skall begagnas. I övrigt bör statskontorets tekniska norm nr 3 och 5 följas. Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkning. Det bör observeras, att även upptagningar som icke överförts till ''arkivband'' kan vara arkivhandlingar (jfr

text: 3 §

text: Samtidigt med arkivband skall en s.k. körlogg framställas; den bör om möjligt innehålla utskrift av datablock där informationsförlust förekommer samt uppgifter om bandets identitet, in- och utgående bands volym- och serienummer, postformat, post- och blocklängd och antal poster. Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkning. Maskinlistor, som ej är utgallringsbara, skall framställas på arkivbeständigt papper och med begagnande av färgband som godkänts av statens provningsanstalt. För att underlätta maskinell läsning av listorna i framtiden bör de lämpligen utskrivas med typsnitt OCR-B (enligt SIS 662242). Cirkulär (1979:679).

text: B. Med stöd av

text: 8 § skrivmaterielkungörelsen (1964:504)

text: kan riksarkivet medge, att mikrofilm i stället för papper får begagnas för framställning av arkivhandling, som skall bevaras eller för ersättande av pappershandling, som skall bevaras.

text: Då mikrofilm skall tjäna som arkivexemplar av icke utgallringsbar upptagning, skall den uppfylla av statens provningsanstalt uppställda krav. Mikrofilm av detta slag skall kontrolleras med avseende på bildkvalitet och beständighet. Arkivexemplar av mikrofilm kan vara negativt eller positivt; vid tvekan härom bör samråd sökas med arkivmyndigheten. Från arkivexemplaret (normalt kamerafilmen) bör minst tre generationer film, som är klart läsbara, kunna framställas; den fjärde generationen skall vara väl läsbar i läsapparat och bör i övrigt ha sådana egenskaper, att tillfredsställande brukskopior på papper kan tas från den. För att säkerställa denna bildkvalitet hos filmen måste vid dokumentmikrofilmning förminskningsförhållandet alltid väljas med hänsyn till förlagans bildkvalitet. Vid dokumentfilmning av vanlig text med förminskningsförhållande 1:30 och däröver och vid utdatamikrofilm (Computer Output Microfilm, COM) 1:48 måste noga kontrolleras, att fastställd bildkvalitet hålles. Vid tvekan bör kontakt tas med arkivmyndigheten.

text: Då mikrofiche eller jackets skall ingå i arkiv, bör format A 6 väljas för att möjliggöra rationell hantering och förvaring. Cirkulär (1979:679).

text: 7 §

text: Ändring av organisation och arbetssätt

text: 13 §

text: Aas)

text: 1 mom.När en myndighets organisation eller arbetssätt ändras, bör hänsyn tas dels till att handling i myndighetens arkiv utan svårighet skall kunna återfinnas - även efter mycket lång tid - med kännedom om antingen ingivningsdatum, beslutsdatum eller ärende, dels till att sådan gallring, som medgivits därför att handlingens huvudsakliga innehåll kan återfinnas i andra handlingar, fortfarande skall vara möjlig.

text: I många fall kan dessa önskemål uppnås med enkla medel.

text: Uppmärksamhet bör även ägnas de nya gallringsmöjligheter, som ändringarna kan skapa. Cirkulär (1979:679).

text: 2 mom. De åsyftade organisationsändringarna kan avse avdelnings-, byrå- eller sektionsindelning, överflyttande av byrå till annan myndighet, utvidgning av verksamheten med nya ärendegrupper, förändringar i distrikts indelning m.m.

text: Ändring av arbetssätt (arbetsrutiner) kan avse diarieföring, registrering, bokföring, statistisk bearbetning eller arkivläggning samt förändringar, som förorsakas av övergång till ADB eller till rutiner som innefattar mikrofilmning. När system som bygger på mikrofilmning eller ADB utformas skall kontakt tas med arkivmyndigheten redan på planeringsstadiet. Cirkulär (1979:679).

text: Exempel: Övergång från byrådiarium till centralt diarium; uppdelning av diariet efter en diarieplan; upphörande med viss registrering; inskränkning i statistisk bearbetning av inkomna uppgifter; övergång från arkivläggning av inkomna skrivelser i diarienummerordning till arkivläggning efter dossiéeplan eller i registerordning; övergång till matrikelföring med hjälp av ADB.

text: 8 §

text: Övertagande av arkivhandlingar

text: 14 §

text: Aas)

text: 1 mom. Föreskriften i

text: 14 § första stycket

text: Aas är uttryck för grundsatsen, att ett arkiv är en organiskt framvuxen helhet, som ej får sammanblandas med annat eller andra arkiv (proveniensprincipen eller den organiska samhörighetens princip).

text: 2 mom. Föreskriften åsyftar framför allt sådana fall, där en myndighet till följd av förändring av dess verksamhetsområde får överta för verksamheten behövliga arkivhandlingar från annan myndighet (upphörd eller alltjämt bestående), vars uppgifter eller befogenheter den helt eller delvis övertar, eller från en av staten förvärvad egendom eller rörelse, vars skötsel uppdras åt myndigheten.

text: sådana register, matriklar, längder och liggare samt dossiéer, som det åligger myndigheten att i fortsättningen föra eller fullständiga (t.ex. fastighetsböcker, jordeböcker);

text: sådana åtkomst- eller nyttjanderättsbevis, kontrakt och likartade handlingar, som ligger till grund för bestående rättsförhållanden, liksom kartor och ritningar över egendom förvaltad av myndigheten;

text: kartor samt ritningar till materiel, byggnader och andra anläggningar, vilka inte avses under b) ovan.

text: Bland dessa handlingar kan finnas sådana, som genom sina uppgifter i myndighetens fortsatta verksamhet organiskt införlivas med myndighetens eget arkiv. De är:

text: Rörande de handlingar, som skall införlivas med myndighetens arkiv, bör kontakt tas med arkivmyndigheten. Cirkulär (1979:679).

text: 3 mom. Övriga övertagna handlingar, dvs. sådana som i myndighetens fortsatta verksamhet enbart skall tjäna som upplysningsmaterial, skall behandlas enligt

text: 14 § första stycket

text: Aas.

text: Exempel: Domböcker och protokoll, vilka vid ändring i den judiciella indelningen överlämnas från en tingsrätt till en annan; mantals- och taxeringslängder för tidigare år hos lokal skattemyndighet, vilka vid överflyttning av kommuner till annat fögderi överlämnas till detta.

text: Då beståndet av sådana handlingar skall utgöra ett avslutat helt, får andra ämbetsböcker än de under 2 mom. avsedda icke vidare användas. Oavslutade ärenden, som införts i den tidigare myndighetens diarium, måste därför införas även i den nya myndighetens diarium (lämpligen under särskild rubrik). Cirkulär (1979:679).

text: 4 mom. Om det övertagna arkivaliebeståndet ej åtföljs av en som inventeringslista användbar förteckning, skall sådan ofördröjligen upprättas. I denna förteckning skall för de handlingar, som införlivas med myndighetens eget arkiv, antecknas deras plats (volymsigna) i myndighetens arkivförteckning. Avskrift av förstnämnda förteckning skall inges till arkivmyndigheten.

text: 5 mom.Arkivhandling, som anses rätteligen tillhöra annat arkiv än det, vari den förekommer, får överflyttas till det förstnämnda endast efter hörande av arkivmyndigheten.

text: Anmärkning. I kung. (1961:514) har bestämmelser givits rörande dispositionen av vissa kyrkliga arkiv vid ändring i den kyrkliga indelningen eller den prästerliga organisationen. - I k cirk. 23 okt. 1964 har föreskrifter meddelats om förfarandet med arkivhandlingar vid förstatligandet av polis-, åklagar- och exekutionsväsendet. - I kung. (1964:744) har bestämmelser givits om överlämnande av handlingar från magistrater vid deras upphörande. - I k brev 4 nov. 1966 har bestämmelser utfärdats om arkivering i samband med övergång till ny fögderiorganisation.

text: 9 §

text: Gallring

text: 16 §§

text: Aas)

text: 1 mom. Utgallring av arkivhandling innebär, att handlingen kasseras såsom arkivhandling och avlägsnas (genom försäljning eller omedelbar förstöring, se

text: 16 §

text: Aas) eller att uppgift som ingår i upptagning utplånas. Utgallringsbarär endast sådan handling, som enligt lag eller föreskrift skall eller får utgallras efter viss tid (gallringsfrist) eller omedelbart. Sådan föreskrift meddelas av regeringen, riksarkivet eller, försåvitt det gäller personregister som förs med hjälp av ADB, av datainspektionen.

text: Varje utgallringsföreskrift är i sak en undantagsbestämmelse och skall följaktligen tolkas och tillämpas med sträng begränsning till vad den uttryckligen omfattar. Utgallringen får under inga förhållanden utsträckas till att omfatta andra handlingar än de i föreskrifterna angivna. Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkning. I fråga om personregister, som förs med hjälp av ADB, kan gallringsföreskrift meddelas av datainspektionen efter samråd med riksarkivet enligt

text: 6 § datalagen (1973:289)

text: och

text: 5 § datakungörelsen (1973:291)

text: . Cirkulär (

text: 2 mom. Allmänna bestämmelser om utgallring av handlingar hos myndigheter, för vilka riksarkivet eller landsarkiv är arkivmyndighet, är meddelade i förordn. (

text: ) angående utgallring av handlingar hos vissa statsmyndigheter, den s.k. ''allmänna gallringsförordningen'' samt i förordn. (

text: ) om utgallring ur upptagning för automatisk databehandling. Sistnämnda förordning är tillämplig även på myndigheter, för vilka krigsarkivet är arkivmyndighet.

text: Därutöver gäller för särskilda förvaltningsområden eller för vissa handlingar bestämmelser i ett stort antal andra författningar och av regeringen, riksarkivet eller datainspektionen meddelade gallringsbeslut (''gallringsbrev''). I vissa fall är utgallring medgiven, i andra ovillkorligt föreskriven. Enstaka typarkiv (t.ex. ett kronofogdearkiv i varje landsarkivdistrikt, ett kyrkoarkiv i varje län) är i särskild ordning undantagna från gallring för att för framtiden utgöra fullständiga exempel på arkivbildningen inom vederbörande förvaltningsområden. Cirkulär (1979:679).

text: 3 mom. Utgallringsbar handling är utgallringsmogen när den gallringsfrist gått ut, som gäller för, handlingen. Gallringsfristen är antingen fastställd i utgallringsföreskriften eller bestäms enligt denna av myndigheten själv. Myndighets beslut om sådan frist skall, om riksarkivet är arkivmyndighet, delges riksarkivet.

text: Rörande förberedandet av utgallring genom att de utgallringsbara handlingarna redan vid arkivläggningen samlas i särskilda volymer se ovan

text: 4 §

text: . Dessa volymer förses med innehållsrubrik och påskrift om tidpunkten för utgallring (t.ex. ''Utgallras 1980'').

text: Med gallring(se bl.a.

text: 11 §

text: Aas) förstås den minskning av ett arkiv, som sker genom utgallring av vissa handlingar; gallring och utgallring är således ej liktydiga termer. Att gallra en serie innebär, att vissa handlingar i serien avlägsnas och förstörs; att utgallra en serie innebär däremot att hela serien avlägsnas och förstörs. I fråga om upptagning kan gallring ske därigenom att uppgift utplånas.

text: Anmärkningar

text: Gallring och utgallring är ej att förväxla med avlämning av arkivhandlingar till arkivmyndighet (

text: 34 §§

text: Aas), med avställning av inaktuella handlingar (

text: 4 § 2 mom.

text: ovan) eller med överförande av arkivhandlingar från tjänsterum till arkivlokal (

text: 11 § 3 mom.

text: nedan).

text: Om återställande av handlingar se t.ex.

text: rättegångsbalken

text: 50:30, 51:30 och 52:13; riksarkivets gallringsbeslut nr 283 (SFS 1971:204) om återställande eller utgallring av ansökningshandlingar samt kung. (

text: ) ang. återställande eller utgallring av vissa ansökningshandlingar hos myndigheter tillhörande försvaret;

text: 21 §

text: kung. (

text: ) om expeditionsavgift m.m. Cirkulär (

text: Förteckning över de t.o.m. 1968 utfärdade gallringsföreskrifterna har publicerats i Arkivgallring hos myndigheter (Meddelanden från svenska riksarkivet broschyr nr 10, Stockholm 1969) och tillhandahålls av riksarkivet. Uppgifter om gallringsbeslut, som därefter fattats, återfinns i riksarkivets publikationer Meddelanden från svenska riksarkivet och RA-nytt (ser. Myndighetsservice). Cirkulär (1979:679).

text: Observeras bör även, att vissa utgallringsföreskrifter, framför allt ''allmänna gallringsförordningen'' (

text: ), gäller myndighetens samtliga handlingar och ej enbart dess arkivhandlingar. Cirkulär (

text: 4 mom. Om arkivhandling förstörs eller information utplånas efter skedd överföring av informationen till annat medium, är åtgärden att betrakta som gallring och får endast ske i härför fastställd ordning.

text: Förstöring i samband med överföring till ny databärare tillhörande samma slag av upptagning är ej gallring, förutsatt att den nya databäraren är av likvärdig kvalitet och att ändring i informationen ej sker. Så t.ex. är förstöring vid överföring från skivminne till magnetband eller tvärtom ej gallring, medan däremot förstöring vid överföring från upptagning för ADB till mikrofilm är gallring.

text: Beslut om verkställande av föreskriven eller medgiven gallring fattas av den myndighet, till vars arkiv upptagning hör, även om upptagningen av tekniska eller andra skäl förvaras annorstädes.

text: Beslut om verkställande av utgallring av upptagning, vilken är tillgänglig för flera myndigheter, fattas av huvudmannen för systemet eller av myndighet, som i särskild ordning bestämts. Är gallring ej ovillkorligt föreskriven, fattas sådant beslut först sedan övriga berörda myndigheter meddelat, att de biträder gallringen. Cirkulär (1979:679).

text: 10 §

text: Arkivlokaler

text: 21 §§

text: Aas)

text: 1 mom. I enskild bostad får arkiv förvaras endast om myndighet ej förfogar över särskild tjänstelokal. I tjänstebostad (t.ex. prästgård) får arkivhandlingar ej förvaras i utrymmen, som används för egentligt bostadsändamål.

text: 2 mom. Arkivlokal (för förvaring av arkivhandlingar särskilt avsedd lokal) bör vara förlagd i nära anslutning till tjänstelokalerna. I källarvåning bör den förläggas endast om denna är helt fuktfri och ej utsatt för risk av vattenskada t.ex. genom översvämning.

text: För att tillgodose kraven på brandskydd skall särskilt tillses, att arkivlokal har väggar, takbjälklag och golvbjälklag samt dörrar och i förekommande fall fönsterluckor i den brandsäkerhetsklass, som gäller med hänsyn till byggnadens konstruktion, användning och belägenhet.

text: Arkivlokal bör vara försedd med elektrisk belysning och, där dess storlek och belägenhet så påkallar, värmeledning och ventilationsanordningar, allt av brandsäker beskaffenhet.

text: Arkivexemplar av mikrofilmer, upptagningar för ADB, ljud- och videoband skall förvaras i särskilda för resp medium lämpade arkivlokaler. Lokalen skall uppfylla vissa krav med avseende på temperatur, luftfuktighet, luftrenhet och brandskydd. Närmare anvisningar om arkivlokalens konstruktion, inredning mm utfärdas av statens planverk.

text: Myndighet, som endast förfogar eller kan väntas komma att förfoga över ett mindre antal mikrofilmer, får som alternativ till byggande av särskild filmarkivlokal deponera filmen hos arkivmyndighet eller annan myndighet, som har sådan lokal. Om filmen deponeras hos annan än arkivmyndighet, bör i depositionsavtalet intas föreskrifter om att filmen skall vårdas och kontrolleras i enlighet med meddelade bestämmelser och anvisningar. Arkivmyndigheten skall underrättas om sådan deposition. Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkning.

text: Om arkivlokal för mikrofilm skall inrättas, innan anvisningar härför hunnit utfärdas, bör kontakt tas med arkivmyndigheten, som lämnar erforderliga hänvisningar och råd.

text: Rörande arkivlokals konstruktion i övrigt och inredning m.m. hänvisas till Råd och anvisningar för anordnande av arkivlokaler (Kungl byggnadsstyrelsens publikationer 1963:2) och Svensk byggnorm, utgiven av statens planverk.

text: Förvaras arkivhandlingar i arkivskåp, skall detta vara av den brandsäkerhetsklass, som närmast motsvarar kraven på arkivlokal enligt ovan.

text: 3 mom.Är arkiv inrymt i lokal, som ej är lämplig för sitt ändamål, bör myndigheten söka samråd med arkivmyndigheten om erforderliga åtgärder.

text: Då förslag till ny- eller ombyggnad av arkivlokal upprättas, skall arkivmyndighetens synpunkter inhämtas redan på projekteringsstadiet. Där så kan ske, bör detta iakttas även när fråga uppkommer om förhyrning av arkivlokal i planerad nybyggnad.

text: Har förslag till arkivlokal godkänts av arkivmyndigheten, skall denna ånyo höras, om avvikelse från det godkända förslaget anses önskvärd. Cirkuär (1979:679).

text: 4 mom.Arkivlokal, som ej samtidigt är arbetslokal, får ej utan tvingande skäl användas till annat ändamål än förvaring av arkivhandlingar.

text: Myndigheten skall utfärda erforderliga bestämmelser om tillträde till arkivlokal. Därvid skall iakttas att lokalen endast med myndighetens medgivande och under kontroll får vara tillgänglig för person, som ej tillhör myndighetens personal eller utför arbete för myndighetens räkning.

text: I arkivlokal får ej förekomma rökning, begagnas bart ljus eller användas elektriska apparater (tex kokplattor) eller annat, som kan förorsaka brand.

text: Arkivlokal skall med korta mellanrum besökas för kontroll och hållas i vårdat skick. Cirkulär (1979:679).

text: 11 §

text: Arkivhandlingarnas vård och användning

text: (17-21 §§ Aas)

text: 1 mom. Vid större myndighet bör finnas särskilt utsedd person, som under chefen är närmast ansvarig för arkivvården vid myndigheten (arkivansvarig).

text: Där särskild arkivvårdare dessutom utses jämlikt

text: 19 §

text: Aas, bör instruktion för denne utfärdas efter samråd med arkivmyndigheten. Cirkulär (

text: 2 mom. Aktuella lösa handlingar förvaras på det sätt, som arbetet kräver (t.ex. i fack, vertikalskåp, kortskåp eller i samlingspärmar).

text: Handlingar, som skall bevaras, inbinds eller inläggs i kapslar (arkivkartonger, buntomslag eller kortlådor); handlingar av större format (t.ex. kartor och ritningar) läggs om möjligt plana i kartskåp eller portföljer, pergamentsbrev i askar eller konvolut, filmer och magnetband i kassetter.

text: Övriga lösa handlingar skall förvaras enligt följande:

text: Kapslar, portföljer och kassetter skall vara av hållbart material, som ej färgar av sig eller på annat sätt skadar innehållet.

text: Viktigare arkivhandlingar såsom protokoll, diarier och vissa register till diarier bör bindas.

text: Akt eller dossi e, som kapslas tillsammans med andra handlingar, bör förses med skyddsomslag (aktomslag) med påskrift om innehållet.

text: Utgallringsbara handlingar inläggs i enklare paket eller förvaras i samlingspärmar, vilka kan användas på nytt, sedan etiketterna tagits bort vid gallringsfristens utgång. Cirkulär (1979:679).

text: Ljudband bör vara inneslutet i isärtagbar kassett. (Betr. upptagningar jfr 7 mom. nedan.)

text: Anmärkning. Det bör observeras, att plastfickor kan skada innehållet och därför bör undvikas.

text: 3 mom. Arkivhandlingarna skall snarast möjligt överföras från tjänsterummen till arkivlokalen. Är denna belägen i anslutning till tjänsterummen, skall arkivhandlingarna såvitt möjligt ständigt vara placerade i denna utom då arbete pågår.

text: 4 mom. I arkivlokalen skall bundna och kapslade volymer vara uppställda på hyllor.

text: I arkiv, vilkas serier är av väsentligt skiljaktiga format, får serierna grupperas efter volymhöjd eller -djup i den utsträckning, som erfordras för att rationellt utnyttja hyllutrymmet, inom varje grupp dock i arkivförteckningens ordning.

text: Efter varje tillväxande serie bör lämnas tomrum för motsedda tillskott (accessionsutrymmen). Cirkulär (1979:679).

text: 5 mom. Varje volym skall vara försedd med påtryck eller etikett med arkivets (myndighetens och i förekommande fall byråns) namn samt volymens rubrik (innehållsuppgift) och signum enligt arkivförteckningen (se

text: 12 §

text: ). Härvid bör - särskilt i vad avser myndighetens namn - förkortningar icke användas.

text: Beträffande etikettering av upptagningar gäller särskilt meddelade föreskrifter (se mom. 7). Cirkulär (1979:679).

text: 6 mom. För lagning av svårare skador på arkivhandlingar bör myndighet, som ej förfogar över specialutbildad arbetskraft, rådfråga arkivmyndigheten.

text: Lagning av revor får endast utföras med material, som icke kan skada handlingen.

text: 7 mom. Om handhavande och kontroll av upptagningar, som skall bevaras för framtiden, gäller följande.

text: Film

text: En av film får begagnas endast för framställning av nytt arkivexemplar. Om särskild masterfilm för framställning av brukskopior ej finns, får arkivexemplaret begagnas även härför, dock endast under förutsättning att kopiering för bruksändamål sker i mindre utsträckning.

text: Film, som efter förvaring eller begagnande i viss lokal skall överföras till lokal med annan temperatur eller luftfuktighet, skall genom konditionering anpassas till denna. Den som arbetar med arkivexemplar av film bör bära luddfri tyghandske.

text: Arkivexemplar av film skall kontrolleras regelbundet, lämpligen genom stickprov. Testbrickor för påvisande av luftföroreningar skall placeras i arkivlokalen och besiktigas varje månad. Iakttas utslag på testbricka eller skada på film, som förvaras i lokalen, skall orsakerna utredas och lämpliga åtgärder vidtas. Skadad film repareras eller kopieras, om så kan ske. I annat fall tillvaratas dess innehåll på annat sätt. Arkivexemplaren skall förvaras i väl slutna förpackningar av för filmen oskadligt material. Endast sådana förvarings- och monteringsmedel får användas, som godkänts av statens provningsanstalt.

text: Den i förpackningen inneslutna luften skall vara ren, och fuktinnehållet får ej överstiga 30 % relativ luftfuktighet.

text: Av filmen och/eller dess förpackning bör framgå

text: arkivbildare och, i förekommande fall, byrå- eller projekttillhörighet

text: serierubrik och volymsignum enligt arkivförteckningen

text: löpnummer för kassett eller annat förvaringsmedel

text: tekniska data (positiv, negativ, filmslag, generationsnummer m.m.)

text: tidpunkt för filmningen (och, om filmen tillhör en senare generation, tidpunkt för filmens framställning)

text: huvudsakligt innehåll

text: innehållsregister eller index

text: förminskningsförhållande och

text: företagna kontrollåtgärder.

text: För att arkivexemplar på rulle skall kunna identifieras måste märkskyltar fotograferas på startsladd och i vissa fall även på slutsladd.

text: Vid transport av mikrofilm skall hänsyn tas till riskerna för skadeverkningar vid omkonditionering. Cirkulär (1979:679).

text: Magnetband

text: Hantering och förvaring av upptagning skall ske i dammfria lokaler. Bandet skall vara skrivskyddat och dess fria ände låsas med därför avsedd skumgummikudde. Det skall förvaras i sluten plastkassett, som är transparent, så att etiketten på spolen kan läsas utan att kassetten behöver öppnas.

text: Magnetband bör förses dels med direkt läsbar etikett, som anbringas på bandspolen och innehåller uppgifter av teknisk, administrativ och innehållsmässig art, dels ock med magnetisk etikett (label), som bör utformas enligt ISO 1001.2. Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkningar. Den visuellt läsbara etiketten bör innehålla uppgift om

text: arkivbildarens namn (myndighet, enhet etc.)

text: serierubrik i klartext enligt arkivförteckning

text: volymsignum enligt arkivförteckning

text: löpnummer i bandsviten

text: volymserienummer

text: registeridentifikation (datasetnamn) enligt systemdokumentation och magnetisk label

text: volymens ordningsnummer inom registret (file)

text: volymens framställningsdatum (skrivdatum)

text: antal kanaler

text: teckentäthet.

text: Utformningen av visuellt läsbar etikett beskrivs i statskontorets tekniska norm nr 11.

text: Har magnetband utsatts för ovanliga miljöförhållanden eller konstateras att spänningar har uppstått i bandet, bör det omspolas, eventuellt efter konditionering.

text: Varje ADB-band, som icke används i drift, skall kontrolleras genom körning, minst en gång under den första tioårsperioden och därefter en gång vart femte år. Sådana ADB-band skall dessutom uttas stickprovsvis för okulärbesiktning. Vid användning eller kontroll av dylikt ADB-band förs anteckningar om bandets kondition. Påträffas permanent läsfel eller iakttas annan skada, kopieras bandet.

text: Till magnetband hörande systemdokumentation skall bevaras och åtfölja upptagningen. I dokumentationen bör ingå bl.a. eventuella utskrifter av datablock med informationsförlust samt anteckningar om bandets fysiska kondition.

text: Om upptagning, som är tillgänglig för myndighet, förvaras hos dataservicecentral eller eljest hos annan än myndigheten, bör särskilt avtal upprättas om upptagningarnas behandling i arkivhänseende. Myndighet skall tillse, att vården sker i enlighet med överenskommelsen.

text: Särskilt framställt arkivexemplar av magnetband skall vid transport förvaras i emballage så konstruerat, att avståndet från bandet till emballagets yttersidor är minst tre tum eller cirka 7,5 cm.

text: Ljud- eller videoband bör omspolas 24 timmar före användning eller kontrollkörning. Varje band kontrolleras minst en gång vart femtonde år genom körning. Iakttas skada, kopieras bandet. Cirkulär (1979:679).

text: 8 mom. Arkivhandling får, utom för ändamål som särskilt anges i Aas, föras från myndighetens lokaler endast i samband med tjänsteförrättning eller eljest vid utförande av arbete utom lokalerna eller för inbindning, lagning, reproducering eller likartad åtgärd för myndighetens egen räkning. Härvid skall nödig försiktighet iakttas och tillses, att handlingen snarast möjligt återställs.

text: 9 mom. Vid lån ur arkiv bör på uttagen volyms plats anbringas en markering (t.ex. pappskiva) med volymens rubrik och signum, låntagarens namn samt datum. Cirkulär (1979:679).

text: 10 mom. Då arkivhandling hålls tillgänglig för allmänheten inom myndighetens lokaler, skall dess handhavande övervakas.

text: 11 mom. För vården av upptagning som är tillgänglig för flera myndigheter ansvarar huvudmannen för det datasystem, vari upptagningen ingår, eller annan myndighet som riksarkivet bestämmer. Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkningar

text: Rörande inbindning av arkivhandlingar har anvisningar meddelats i riksarkivets cirkulär 1974-10-03. Jfr riksarkivets broschyr nr 12 (1975).

text: För förvaring av icke utgallringsbara handlingar finns godkända arkivkartonger med plastlaminering, vilka tillhandahålls bl.a. genom poststyrelsens centralförråd.

text: Anvisningar om buntning tillhandahålls av arkivmyndigheten.

text: Uppgift om tejp som i vissa fall kan användas för lagning av arkivhandlingar, återfinns i postens sortimentlista. Annan tejp skadar papperet och får därför inte användas på arkivhandlingar. Cirkulär (1979:679).

text: 12 §

text: Arkivförteckning

text: 25 §§

text: Aas)

text: 1 mom. Förteckningsplanerna ger regler för hur arkivens serier systematiskt skall ordnas och förtecknas (jfr

text: 4 § 3 mom.

text: ovan). Enligt flertalet förteckningsplaner indelas ett arkiv i första hand i vissa huvudavdelningar, såsom protokoll, diarier, inkomna handlingar, räkenskaper m.fl., vilka betecknas med stora bokstäver. Omfattar en huvudavdelning flera serier, indelas den i underavdelningar, vilka betecknas med arabiska siffror fogade till huvudavdelningens beteckning, A 1, A 2 o.s.v. Sådan underavdelning kan omfatta flera serier och indelas då i sin ordning i lägre underavdelningar o.s.v., så att de lägsta underavdelningarna alltid utgör var sin serie. Dessa lägre underavdelningar betecknas med tillagda stora bokstäver, A 1 A, A 1 B o.s.v., och vid fortsatt underindelning A 1 AA, A 1 AB o.s.v. Den på detta sätt bildade beteckningen för en serie är seriesignum Cirkulär (

text: Anmärkning: I vissa fortfarande gällande förteckningsplaner används romerska siffror och små bokstäver för att beteckna underavdelningar (A I a, A I b o.s.v.). Denna princip för signering bör bibehållas, så länge förteckningsplanen gäller. Cirkulär (1979:679).

text: Exempel: Flera förteckningsplaner upptar en huvudavdelning C, Diarier. Om i ett visst slags arkiv endast en serie diarier förekommer, är dess beteckning, seriesignum, endast C. Finns däremot exempelvis både brevdiarier och ansökningsdiarier, betecknas dessa C 1 och C 2. Om den förra underavdelningen (C 1) omfattar serierna ingående brevdiarier och utgående brevdiarier, betecknas dessa C 1 A resp. C 1 B.

text: Inom huvudavdelning eller underavdelning, som omfattar flera serier, ordnas dessa, om ej annat anges i förteckningsplanen, i kronologisk följd efter begynnelseår.

text: Är förteckningsplan ej fastställd, upptas serierna i den ordning och med den signering arkivmyndigheten anvisar.

text: I arkivförteckningen skall för varje serie utsättas såväl rubrik med innehållsbeteckning som signum (t.ex. C 1 A, Diarier över ärenden).

text: Se även bilagda förteckningsexempel. Cirkulär (1979:679).

text: 2 mom. Serierna skall, såvida ej gällande förteckningsplan föreskriver annat, ordnas och förtecknas efter systematiska grunder, oberoende av material, format och framställningssätt. Cirkulär (1979:679).

text: Exempel: Om myndighet vid diarieföring använder sig av elektromagnetiska databärare, skall dessa tas upp i förteckningen under huvudavdelning C, Diarier. Likaså skall magnetband, som används för lagring av information hörande till räkenskapsföringen, förtecknas under huvudavdelning G, Räkenskaper. Cirkulär (1979:679).

text: 3 mom. Inom varje serie numreras volymer (t.ex. band, kapslar, kortlådor, kassetter) och i förekommande fall särskilt förvarade lösa handlingar (t.ex. kartor, ritningar, vilka är bilagor till handlingar i annan arkivserie eller eljest få till antalet) med arabiska siffror. Seriesignum tillsammans med volymens nummer utgör volymsignum (t.ex. A 1:5; A 2:16).

text: Om ändring i redan genomförd numrering måste göras, därför att ytterligare volymer påträffats eller eljest tillkommit, kan man, till förekommande av fullständig omnumrering av serien, göra tillägg genom liten bokstav (t.ex. A 1:2a, A 1:2b o.s.v.). Tillvägagångssättet bör dock endast begagnas i undantagsfall.

text: Utom med nummer redovisas volym med tidsuppgift och vid behov delbeteckning. Har volymen en särskild titel, som skiljer sig från seriens rubrik (t.ex. ''expeditionsbok'' på en volym i serien diarier), bör denna anges i förteckningen. Är volymen försedd med register, anmärks detta.

text: Går innehållet i en volym in under olika avdelningar, upptas volymen med nummer endast i den serie, som den främst tillhör och i vilken den kommer att vara uppställd. Under de övriga avdelningarnas rubriker hänvisas till volymen i fråga. Cirkulär (1979:679).

text: Exempel: I ett arkiv har de ingående och utgående diarierna 1966-1970 bundits i ett band. Denna volym upptas i förteckningen under C 1 A, Ingående diarier, med volymnummer (15), tidsuppgift (1966-1970) och anmärkningen: Innehåller även utgående diarium 1966-1970. Under C 1 B, Utgående diarier, antecknas: 1966-1970 se C 1 A:15; i kolumnen för volymnummer görs ett tvärstreck.

text: Ifall en serie upphör, skall anmärkas var eventuell fortsättning skall sökas.

text: Serie som består av utgallringsbara volymer behöver i förteckningen redovisas endast med rubrik och seriesignum samt anteckning om den bestämmelse, som ligger till grund för utgallringen, och om fastställd gallringsfrist. Finns inom en underavdelning flera i sin helhet utgallringsbara serier (t.ex. inom ett ADB-system) kan dessa upptas under ett gemensamt signum, dock med angivande av rubrik och gällande gallringsgrund för varje särskild serie. Volymer, som skall bevaras som typexemplar eller eljest, förtecknas dock i vanlig ordning.

text: Kort- eller lösbladsregister eller dossiéesystem samt de volymer, som bildats genom avställning (se 4§ 2 mom.) därur, redovisas såsom en gemensam serie. Vid rubriken anges året för uppläggningen och reglerna för uppläggning och avställning; de avställda volymerna förtecknas därefter med nummer och titel: Avställda kort (blad, dossiéer).

text: Se bilagda förteckningsexempel.

text: För volym, som omfattar eller gäller viss tidrymd, anges denna (för icke avslutad volym begynnelsetid). Består sådan volym av inkomna handlingar eller akter, grundas denna datering på ankomst- eller beslutsdata, om de är ordnade efter dessa, i annat fall på deras egen datering. För volym, som består av avställda handlingar, anges avställningsår (avställningsperiod); för avskriftssamling eller reproduktion anges om möjligt tillkomsttiden.

text: Om en särskilt förtecknad lös handling utgör avskrift, kartrenovation eller annan kopia, anges förutom dess eget datum även originalets.

text: Rörande tidsuppgift för arkivhandlingar gäller:

text: Arkivförteckning bör förses med innehållsförteckning, som upptar förekommande huvud- och underavdelningars rubriker och signa.

text: Vid förteckning på lösblad är detta nödvändigt bl.a. från kontrollsynpunkt. Cirkulär (1979:679).

text: Då det gäller förtecknandet av icke utgallringsbar upptagning för ADB, bör på härför avsedd plats i arkivförteckningen eller i bilaga till denna anges förvarande myndighet eller företag (om arkivbildaren ej själv förvarar upptagningen)

text: 4 mom. I fråga om vissa slag av upptagningar redovisas tekniska data särskilt i förteckningen enligt föreskrifter i förteckningsplanen. Närmare anvisningar härför meddelas nedan. projekttillhörighet, registeridentifikation enligt systemdokumentationen seriebeteckning för systemdokumentation och andra till upptagningen hörande handlingar varifrån upptagningens uppgifter hämtats och vilka uppgifter som finns på bandet sorteringsordning, maskintyp, teckentäthet, antal kanaler, övriga tekniska data (t.ex. postlängd, postformat, antal poster, blockstorlek) löpnummer för band eller annan informationsbärare samt kassett eller annat förvaringsmedel.

text: Mikrofilm förtecknas liksom övriga arkivhandlingar efter systematiska grunder enligt gällande förteckningsplan. Härutöver skall på härför avsedd plats i arkivförteckningen eller i bilaga till denna anges vissa tekniska och andra data som är av betydelse för begagnande, kontroll och vård, främst angående

text: I fråga om upptagning, som förvaras hos annan myndighet än arkivbildaren, kan dessa uppgifter efter samråd med arkivmyndigheten ersättas av hänvisning till inventeringsliggare (beståndsöversikt), som förs hos den förvarande myndigheten. Cirkulär (1979:679). filmform (rullfilm etc.) tidpunkt för filmningen (och, om filmexemplaret representerar en senare generation, tidpunkt för framställningen) tekniska data (filmtyp m.m.) förekomsten av masterfilm och arbetskopior sökmöjligheter (strukturering av innehållet).

text: Här angivna tekniska och andra data behöver endast anges för filmexemplar, som är avsedda för långsiktigt bevarande. Cirkulär (1979:679).

text: 5 mom. Över kartor och ritningar bör föras särskilda register. Uppgift att sådana finns skall lämnas i myndighetens arkivförteckning på därför avsedd huvudavdelning. Myndighets innehav av ritningar och kartor, vilka icke är bilagor till andra handlingar, redovisas i arkivförteckningen. Är antalet ringa, bör de förtecknas styckevis, medan förekomsten av stora bestånd redovisas summariskt genom anteckningar i arkivförteckningen. Dessa bör ge en uppfattning om ritningarnas typ (innehåll), ålder (ev. en dast begynnelseår), förvaringssätt och ungefärligt antal. Här bör även hänvisning göras till befintlig registrering, inklusive sökregister och ev. andra handlingar som använts vid hanteringen av kartorna och ritningarna. Cirkulär (1979:679).

text: 6 mom. Vid den årliga genomgången av arkivförteckningen skall denna fullständigas, om så ej redan skett, genom införande av nytillkomna arkivhandlingar och av slutår för avslutade volymer samt anteckning om arkivhandlingars avgång genom avlämning till arkivmyndigheten eller annan myndighet, genom utgallring eller på annat sätt. Genomgången bör ske i början av året och vara avslutad före mars månads utgång. Cirkulär (1979:679).

text: 7 mom. Tioårsuppgift enligt 25§ Aas kan antingen lämnas i form av särskild tilläggsförteckning eller införas i tidigare till arkivmyndigheten insänd förteckningsavskrift, som kan återlånas för komplettering.

text: Arkivförteckning, i

text: 25 §

text: Aas föreskriven avskrift av sådan och tilläggsförteckning skall skrivas på av arkivmyndigheten godkänd blankett eller på skrivpapper märkt svenskt arkiv 100.

text: Myndighet för vilken riksarkivet eller krigsarkivet är arkivmyndighet skall inge bestyrkt förteckningsavskrift och tioårsuppgift i ett exemplar, myndighet för vilken landsarkiv är arkivmyndighet i två exemplar. Cirkulär (1979:679).

text: 13 §

text: Utlån av arkivhandlingar

text: 27 §§

text: Aas)

text: 1 mom. Framställning om lån för tjänsteändamål bör ske skriftligen och med angivande av det ärende, för vars handläggning handlingarna behövs.

text: 2 mom. Myndighet eller institution, som erhållit rätt att för vetenskapligt ändamål inlåna arkivhandlingar, skall noga pröva forskares lånebegäran och därefter göra skriftlig framställning om lånet med angivande av forskarens namn, forskningens ändamål samt önskad lånetid.

text: 3 mom. Utlån av arkivhandlingar till enskild för användning utom myndighetens lokaler är icke tillåtet.

text: 4 mom. Utlån bör ej ske av handlingar av särskild vikt (t.ex. kyrkoböcker, jordregister, diarier). Ömtåliga eller skadade handlingar bör ej försändas till annan ort. Ett hinder för utlån är även arkivhandlings alltför otympliga beskaffenhet.

text: Lösa handlingar, som utlånas, skall räknas och antalet blad anges, om handlingarna ej är numrerade.

text: I regel bör endast ett fåtal volymer på en gång utlånas för samma forskares räkning.

text: 5 mom. Arkivhandlingar, som utlånas till annan ort, skall emballeras på betryggande sätt. Vid transport av magnetband bör därför avsedd behållare användas. Försändes lån med posten, skall försändelsen assureras. Försändelse får, även då lånet avser vetenskapligt ändamål, äga rum med tjänstepost, om ej särskilda föreskrifter lägger hinder i vägen; har försändelsen icke skett med tjänstepost, är den, för vilkens räkning lånet begärts, skyldig att erlägga transportkostnaderna. Cirkulär (1979:679).

text: 6 mom. Utlån av arkivhandling bör endast ske mot kvitto, som återställs sedan handlingen återkommit.

text: Lån skall dessutom på lämpligt sätt noteras; där lån förekommer ofta, skall särskild liggare över lånen föras.

text: Återställs ej utlånad arkivhandling inom tre månader eller annan för lånet bestämd tid, bör den återfordras. Myndigheten äger dock rätt att medgiva förlängning av lånetiden liksom även att vid behov återfordra handlingen före lånetidens utgång.

text: 7 mom. Myndighet eller enskild, som begär att få låna upptagning, skall om ej eljest hinder föreligger, erhålla upptagningen i kopia, såvida icke riksarkivet för visst fall medger att arkivexemplaret av upptagningen utlånas. Om avgift för kopia är särskilt föreskrivet. Cirkulär (1979:679).

text: Rätt att för vetenskapligt ändamål inlåna arkivhandlingar beviljas av riksarkivet endast åt myndigheter och institutioner, som kan bereda handlingarna betryggande förvaring och vård. Sådan lånerätt kan beviljas dels generellt, dels för tjänstemäns enskilda forskningar, dels under begränsad tid för en speciell forskningsuppgift.

text: Lånerätt har riksarkivet, krigsarkivet, landsarkiven, stadsarkiven i Stockholm, Malmö, Borås, Eskilstuna, Gävle, Göteborg, Norrköping, Uppsala, Västerås, Örebro, riksantikvarieämbetet, kungl. biblioteket, universitetsbiblioteken samt ett antal andra myndigheter och institutioner. Uppgifter om dessa kan erhållas från riksarkivet, krigsarkivet och landsarkiven. Cirkulär (1979:679).

text: Anmärkningar

text: 14 §

text: Avlämning av arkivhandlingar till landsarkiv

text: 29 §

text: Aas)

text: 1 mom. Arkivhandlings ålder, som avses i

text: 29 § 1 mom.

text: andra stycket

text: Aas, räknas från dess datering enligt

text: 12 § 3 mom.

text: ovan. Cirkulär (

text: 2 mom. Undantagna från avlämningsskyldighet är sådana avskrifter och andra reproduktioner av handlingar i myndighetens eller andra arkiv, som utförts efter år 1900, förutsatt att originalen finns i behåll.

text: Från avlämning får även undantas

text: sådana donationsbrev och andra åtkomst- eller nyttjanderättshandlingar, som ligger till grund för bestående rättsförhållanden,

text: sådana kartor och ritningar med tillhörande beskrivningar, som anses behövliga för ämbetsgöromålen,

text: i häradsrätters, rådhusrätters och tingsrätters arkiv: fastighetsböcker och småprotokoll, som anses behövliga för ämbetsgöromålen. Cirkulär (1979:679).

text: 3 mom. I fråga om avlämning till landsarkiv av upptagning stadgas särskilt i

text: och

text: 16 §§

text: . Cirkulär (

text: 15 §

text: Avlämning av upptagning för ADB till arkivmyndighet

text: 29 §

text: Aas)

text: 1 mom. Vid avlämning av upptagning, som icke är utgallringsbar, gäller följande. Informationen skall vara lagrad på arkivband enligt föreskrifterna i

text: 6 § 2 mom.

text: Magnetband avlämnas i två exemplar, varav åtminstone det ena skall vara nytt. Båda banden skall uppfylla av statens provningsanstalt uppställda krav, såvida ej arkivmyndighet medger undantag härifrån beträffande det ena exemplaret. Cirkulär (

text: 2 mom. Magnetband skall vid avlämning åtföljas av tillhörande dokumentation. I denna bör ingå bl.a. eventuella utskrifter av datablock med informationsförlust och anteckningar, som jämlikt

text: 11 § 7 mom.

text: ovan förts om bandets fysiska kondition. Före leverans skall kontrolleras, att körloggens uppgifter (jfr

text: 6 §

text: ovan) överensstämmer med motsvarande uppgifter i systemdokumentationen. Cirkulär (

text: 16 §

text: Avlämning av mikrofilm till arkivmyndighet

text: (28-29 § Aas)

text: Vid avlämning till arkivmyndighet av mikrofilm bör utöver arkivexemplaret avlämnas ett bruksexemplar av filmen. Bruksexemplaret kan utgöras av redan befintlig, i gott skick varande film, men behöver ej uppfylla av statens provningsanstalt uppställda krav på arkivbeständighet. Cirkulär (1979:679).

text: 17 §

text: Leveransreversal m.m.

text: 34 §

text: Aas)

text: Försändelse (leverans) av arkivhandlingar, som avlämnas till riksarkivet eller landsarkiv, skall åtföljas av reversal i minst två underskrivna exemplar, varav det ena återställs med påtecknat kvitto. Reversal skall uppta varje i leveransen ingående volym eller särskilt förvarad lös handling med rubrik och i förekommande fall signum enligt gällande arkivförteckning. Det skall skrivas på av arkivmyndigheten tillhandahållen blankett eller på skrivpapper märkt svenskt arkiv 100.

text: Om arkivhandling sänds med post, skall den assureras.

text: Beträffande leveranser till krigsarkivet lämnar denna myndighet anvisningar i varje särskilt fall.

text: Leverans av upptagning för ADB skall åtföljas av särskilt härför upprättat reversal med bilagor. Blanketter tillhandahålls av arkivmyndigheten. Cirkulär (1979:679).

text: 18 §

text: Inspektion och inventering av arkiv

text: 38 §§

text: Aas)

text: 1 mom. Inspektion av arkiv avser beskaffenheten av lokaler och anordningar för förvaring av arkivet, arkivhandlingarnas beskaffenhet, ordning och vård, förandet av arkivförteckning, verkställande av föreskriven utgallring och av föreskriven avlämning av arkivhandlingar samt efterlevnaden av gällande bestämmelser rörande papper och skrivmedel och arkivbildningen i övrigt.

text: Inspektion skall förrättas i närvaro av den för arkivets vård ansvarige tjänstemannen eller den han vid förhinder förordnar i sitt ställe.

text: 2 mom. Protokoll över inspektion skall inom en månad efter förrättningen vara upprättat i två exemplar, av vilka det ena förvaras hos den myndighet, där inspektionen skett, det andra hos arkivmyndigheten.

text: 3 mom. Arkivförteckning, enligt vilken inventering av arkiv skett, skall förses med anteckning härom.

text: Inventeringsinstrument och avskrift skall skrivas på skrivpapper märkt svenskt arkiv 100.

text: Anmärkning. Bestämmelser om inventeringar finns bl.a. i kung. (1946:705) angående inventering av kyrkoarkiv och kontraktsprostarkiv (med senare ändringar). Cirkulär (1979:679).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungörelse (1968:477) med tillämpningsföreskrifter till förordningen den 6 juni 1968 (nr 276) om uppskov i vissa fall med beskattning av realisationsvinst

rdfs:label: Finansdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Kungl. Maj:t har, med stöd av

text: 9 §

text: förordningen den 6 juni 1968 om uppskov i vissa fall med beskattning av realisationsvinst, funnit gott förordna som följer.

type: stycke

text: Beslut om uppskov enligt förordningen den 6 juni 1968 om uppskov i vissa fall med beskattning av realisationsvinst antecknas i liggare, som avses i

text: 57 § 1 mom.

text: andra punkten taxeringskungörelsen den 27 juni 1957 (nr 513).

text: Underrättelse om beslutet skall i förekommande fall sändas till länsstyrelsen i det län där fastighet, som förvärvats i stället för den med beslutet avsedda fastigheten, är belägen. Hos nämnda länsstyrelse skall göras anteckning motsvarande den som avses i föregående stycke.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984. De nya avgifterna för utdelnings- och indragningskort gäller dock redan dessförinnan i fråga om kort som avser tid efter förordningens ikraftträdande.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. bil.

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 5 §, bil.

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 1-15 §§, bil.; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985. De nya avgifterna för utdelnings- och indragningskort gäller dock redan dessförinnan i fråga om kort som avser tid efter förordningens ikraftträdande.

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 1 §, bil.

rpubl:andrar: forts. giltighet

text: Denna förordning träder i kraft den 11 februari 1986. De nya avgifterna för utdelnings- och indragningskort gäller dock redan dessförinnan i fråga om kort som avser tid efter förordningens ikraftträdande.

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 2 §, bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987. De nya avgifterna för utdelnings- och indragningskort gäller dock redan dessförinnan i fråga om kort som avser tid efter förordningens ikraftträdande.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988. De nya avgifterna för utdelnings- och indragningskort gäller dock redan dessförinnan i fråga om kort som avser tid efter förordningens ikraftträdande.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1989. De nya avgifterna för utdelnings- och indragningskort gäller dock redan dessförinnan i fråga om kort som avser tid efter förordningens ikraftträdande.

dcterms:title: Kungörelse (1968:489) om postbefordran av tidningar (postal tidningskungörelse)

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

beteckning: 1 §

text: Denna kungörelse gäller vid postbefordran i Sverige av sådana periodiska skrifter som har utgivits i Sverige och har karaktär av tidningar.

text: Rätt till postbefordran av tidningar enligt denna kungörelse tillkommer tidningens utgivare. Postverket får i särskilt fall medge även någon annan än utgivaren sådan rätt.

text: Förordning (1984:888).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Postbefordran enligt denna kungörelse får inte ske av några andra tidningar än sådana som är införda i ett hos postverket fört tidningsregister och anmälda till en av verket utgiven tidningstaxa.

text: Postverket bestämmer de närmare villkoren för införande av tidningar i tidningsregistret och tidningstaxan samt för postbefordran enligt denna kungörelse av tidningar som införts i registret och anmälts till taxan.

text: För prövning av frågan om en tidning skall införas i tidningsregistret och tidningstaxan får postverket ta ut en avgift av 1 000 kronor per edition.

text: Förordning (1986:30).

beteckning: 3 §

text: Postverket får vägra postbefordran enligt denna kungörelse av tidningar som införts i tidningsregistret och anmälts till tidningstaxan, om de villkor som föreskrivits för sådan befordran inte uppfylls eller om kontrollexemplar av tidningen eller erforderliga uppgifter för postavgiftens beräknande inte lämnas när verket med stöd av

text: 11 §

text: föreskrivit det.

text: Förordning (1981:921).

beteckning: 4 §

text: Tidningar befordras enligt denna kungörelse som adresserad posttidning, oadresserad posttidning eller som kommissionärsposttidning.

text: Befordran som kommissionärsposttidning får ske endast vid försändning till återförsäljare eller ombud av sådana tidningar som utkommer minst tolv gånger om året, om inte postverket medger annat i särskilt fall.

text: Försändelser, som skall befordras som posttidning, får väga högst 20 kilogram.

text: På omslaget till en posttidning får inte finnas någon reklam, annons eller liknande.

text: Förordning (1981:921).

beteckning: 5 §

text: Försändelser som befordras som posttidning skall vara adresserade. Som posttidning utan uppgift om mottagarens namn och adress (

kind: term

text: oadresserad posttidning

text: ) får dock befordras sådana tidningar, som utkommer med minst två nummer i veckan.

text: Postverket får medge att tidningar befordras som oadresserad posttidning även i annat fall.

text: Förordning (1981:921).

beteckning: 6 §

text: Tidningar, som utkommer oftare än en gång i veckan, utdelas som posttidning genom brevbäring till mottagare på tidningens utgivningsort med angränsande tätbebyggelse, om postverket har praktiska och ekonomiska möjligheter att åtaga sig utdelningen.

text: Förordning (1981:921).

beteckning: 7 §

text: Kommissionärsposttidningar, som inte utdelas genom lantbrevbärare, tillhandahålls mottagaren vid adresspostkontoret.

text: Förordning (1981:921).

beteckning: 8 §

text: Postverket skall återbefordra obeställbara posttidningar till avsändaren endast om denne betalar avgift för detta enligt ekonomitaxan för brev.

text: Förordning (1981:921).

beteckning: 9 §

text: Posttidningar befordras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna kungörelse.

text: Förordning (1981:921).

text: Bilagor får befordras med posttidningar mot de avgifter och på de villkor som postverket bestämmer.

text: Förordning (1981:921).

text: I den utsträckning som postverket bestämmer skall utgivaren av en tidning som skall befordras som posttidning till verket lämna fullständiga kontrollexemplar av tidningen samt uppgifter för postavgiftens beräknande.

text: Förordning (1981:921).

text: För uppgifter om posttidningar som införs i tidningstaxan och i regelbundet utkommande tilläggstryck till denna skall betalas en årlig grundavgift med belopp som anges i bilagan till denna kungörelse.

text: Förordning (1981:921).

text: För befordran av posttidningar skall betalas avgifter enligt bilagan till denna kungörelse.

text: Förordning (1981:921).

text: Om postverket och utgivaren av en tidning överenskommit att ver ket skall vidtaga någon särskild åtgärd för tidningens postbehandling eller utge särskilt tilläggstryck till tidningstaxan, skall utgivaren betala den avgift för detta som verket bestämmer med hänsyn till den ökning av kostnaderna som uppkommer.

text: Förordning (1981:921).

text: Avier om abonnemangsförnyelser befordras mot de avgifter och på de villkor som postverket bestämmer.

text: Förordning (1981:921).

text: Postverket meddelar närmare föreskrifter om tillämpningen av denna kungörelse.

text: Bilaga

type: rubrik

text: -------------------------------------------------------------- Periodicitet Periodicitet minst 2 nr mindre än 2 nr per vecka per vecka ----------------------------------------------------------------

type: punkt

text: Avgifter för postbefordran m.m. enligt postala tidningskungörelsen

text: I. Grundavgift för tidningar

type: rad

cells: A. Befordningsavgifter för adresserad posttidning utgör a) för varje tidningsexemplar med 0-1 distribution b) för varje tidningsexemplar med 0-2 distribution c) för varje tidningsexemplar med 0-3 distribution d) för varje helt eller påbörjat kilogram av den sammanlagda vikten av på en gång avlämnade försändelser

cells: 121 öre 99,2 öre 95,5 öre 289,3-543,9 öre beroende på medeltransportavståndet

cells: B. Befordringsavgiften för oadresserad posttidning utgör a) för varje utdelnings- eller indragningskort, som av tidningsföretaget överlämnas till postverket, inbegripet avgift för kortets befordran b) de under II A angivna avgifterna med tillägg per tidningsexemplar C. Befordningsavgiften för kommissionärsposttidning utgör a) för varje försändelse b) för varje helt eller påbörjat kilogram av den sammanlagda vikten av på en gång avlämnade försändelser

cells: 640 öre 3,9 öre 241 öre 289,3-543,9 öre beroende på medeltransportavståndet

type: tabell

text: För tidningar med 0-1 distribution som utdelas på lördagar tas dock de under II A och B angivna avgifterna ut med följande tillägg per tidningsexemplar

text: Sådan befordningsavgift, som skall bestämmas med ledning av tidningens medeltransportavstånd, skall tillämpas för tidningar med minst 2 nr per vecka. Efter överenskommelse mellan postverket och tidningsutgivaren kan den tillämpas även för tidningar med 1 nr per vecka som har koncentrerad spridning.

text: ------------------------------------------------------------------ Medeltransportav- Avgift Medeltransport- Avgift ståndet avståndet uppgår överstiger uppgår till överstiger till mer inte mer än inte än -------------------------------------------------------------------- - 25 km 289,3 öre 250 km 275 km 423,3 öre 25 km 50 km 302,7 öre 275 km 300 km 436,7 öre 50 km 75 km 316,1 öre 300 km 325 km 450,1 öre 75 km 100 km 329,5 öre 325 km 350 km 463,5 öre 100 km 125 km 342,9 öre 350 km 375 km 476,9 öre 125 km 150 km 356,3 öre 375 km 400 km 490,3 öre 150 km 175 km 369,7 öre 400 km 425 km 503,7 öre 175 km 200 km 383,1 öre 425 km 450 km 517,8 öre 200 km 225 km 396,5 öre 450 km 475 km 530,5 öre 225 km 250 km 409,9 öre 475 km - 543,9 öre --------------------------------------------------------------------

text: Avgiften utgår för varje helt eller påbörjat kologram av den sammanlagda vikten av de på en gång avlämnade försändelserna med följande belopp.

text: Har en tidningsutgivare inte lämnat de uppgifter som behövs för beräkning av medeltransportavståndet, tas avgift ut för varje helt eller påbörjat kilogram av den sammanlagda vikten av de på en gång avlämnade försändelserna med 543,9 öre.

text: De under II A a)--c) för tidningar med mindre än 2 nr per vecka angivna avgifterna för varje tidningsexemplar minskas med 15 öre om tidningen har mer än 3 men högst 10 miljoner postbefordrade exemplar per kalenderår och med 19,9 öre om tidningen har mer än 10 miljoner postbefordrade exemplar per kalenderår.

text: De under II angivna avgifterna gäller under förutsättning att tidningsutgivaren har förbundit sig att under kalenderåret 1990 utnyttja postverket för befordran av tidningar i huvudsak i samma omfattning som har skett under år 1989. Postverket får vägra befordran enligt postala tidningskungörelsen för sådana utgivare som bryter mot lämnade förbindelser.

text: En tidningsutgivare som inte har lämnat en sådan förbindelse som avses i föregående stycke får under år 1990 utnyttja postverket enligt den postala tidningskungörelsen mot avgifter som är 20 % högre än de under II angivna avgifterna.

text: Om en tidningsutgivare utför någon åtgärd utöver vad postverket generellt kräver eller när andra omständigheter motiverar en avgiftssänkning, kan de ovan angivna avgifterna per exemplar minskas efter prövning av postverket i varje särskilt fall.

text: Uppkommer brutet öretal vid beräkning enligt ovanstående tabeller av befordringsavgift för försändelser, som på en gång avlämnas till befordran, skall summan höjas till närmaste hela öretal.

text: Förordning (1989:953).


dcterms:title: Kungörelse (1968:499) om räntan på vissa lån med statlig kreditgaranti

text: Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att räntan på lån som avses i kungörelserna den 11 oktober 1946 (nr 676) angående statlig kreditgaranti för lån åt den, som avlagt akademisk eller därmed jämförlig examen, den 30 april 1948 (nr 210) angående statlig kreditgaranti för lån åt den som genomgått polisskola, den 16 juni 1950 (nr 469) angående studielån med statlig kreditgaranti, den 30 juni 1952 (nr 570) angående studielån med statlig kreditgaranti åt s.k. flyktingstudenter, den 31 maj 1957 (nr 276) med särskilda bestämmelse om studielån åt flyktingstudenter och den 30 juni 1959 (nr 436) med särskilda bestämmelser om studielån åt vissa utländska studerande, de båda sistnämnda kungörelserna i vad de avser studielån med statlig kreditgaranti, från och med den 1 november 1968 tills vidare skall utgöra 5,5 procent.


dcterms:title: Kungörelse (1968:517) om ändring i slutprotokollet till avtalet den 21 december 1949 mellan Sverige och Finland för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet

rdfs:label: Finansdepartementet S4

sort: endast-tryckt

text: /Författningens text finns bara i tryckt version/

type: redaktionell


dcterms:title: Kungörelse (1968:536) om ny internationell signalbok för sjöfarten

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TM

text: Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att den av Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) år 1965 godkända internationella signalboken (ISB 1965) från och med den 1 april 1969 skall användas, dels på svenskt örlogsfartyg enligt föreskrifter som meddelas av Kungl. Maj:t, dels på övriga svenska fartyg som skall vara utrustade med internationell signalbok.

text: Kungörelsen den 10 november 1933 (nr 610) angående ny internationell signalbok skall samtidigt upphöra att gälla.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1969.

text: Genom denna lag upphäves lagen den 3 juni 1955 (nr 383) om rätt för utländska bolag och föreningar att idka näring här i riket. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till sådan bestämmelse i sistnämnda lag som ersatts genom bestämmelse i den nya lagen, skall den nya bestämmelsen tillämpas.

text: Utlänning eller utländskt företag, som vid den nya lagens ikraftträdande på grund av tillstånd enligt äldre bestämmelser idkar näring här i riket, får fortsätta samma näringsverksamhet som om tillståndet meddelats enligt den nya lagen. Har sådan utlänning vid den nya lagens ikraftträdande ombud, som ställts i enlighet med föreskrift som förbundits med tillståndet, skall dock bestämmelsen i

text: 9 §

text: denna lag ej tillämpas så länge samma ombud innehar uppdraget. Säkerhet, som utlänning eller utländskt företag enligt äldre bestämmelser ställt för utskylder till stat och kommun, skall fortfarande avse de utskylder för vilka säkerheten ställts.

text: Utlänning eller utländskt företag, som vid den nya lagens ikraftträdande idkar näring, för vilken enligt äldre bestämmelser tillstånd icke fordras, får fortsätta samma näringsverksamhet utan hinder av bestämmelserna i den nya lagen.

text: Denna lag medför ej inskräkning i den rätt till näringsverksamhet som med anledning av överenskommelse med främmande stat medgivits medborgare eller företag i sådan stat genom bestämmelser som meddelats före lagens ikraftträdande. Ej heller medför lagen inskränkning i den rätt till uppköp av fisk och därmed sammanhängande verksamhet som tillkommer utlänning enligt särskilda bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 32 §

rpubl:andrar: ändr. 30 §

rpubl:andrar: ändr. 26, 27 §§

rpubl:andrar: ändr. 23 §

rpubl:andrar: ändr. 13 §

dcterms:title: Lag (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket

rdfs:label: Industridepartementet

text: Allmänna bestämmelser

text: Utlänning och utländskt företag får idka näring här i riket i den utsträckning och under de villkor som följer av denna lag.

text: Utöver bestämmelserna i denna lag är utlänning och utländskt företag underkastade de föreskrifter som enligt andra författningar gäller för näringsverksamhet här i riket. Om förbud för utlänning och utländskt företag att idka vissa näringar gäller särskilda bestämmelser.

text: Med utländskt företag förstås i denna lag juridisk person, som är bildad enligt lagen i främmande stat.

text: Utlänning och utländskt företag anses som svenska rättssubjekt vid bedömning, huruvida de i rättsförhållande som rör av dem här i riket bedriven näringsverksamhet lyder under svensk lag och huruvida de i sådant rättsförhållande är skyldiga att svara inför svensk domstol eller underkasta sig svensk myndighets avgörande.

text: Vid tillämpning av

text: växellagen

text: den 13 maj 1932 (nr 130) och

text: checklagen

text: samma dag (nr 131) anses dock utlänning och utländskt företag som utländska rättssubjekt.

text: Om utlänning

text: Utlänning som är bosatt här i riket och som har permanent uppehållstillstånd eller är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge är likställd med svensk medborgare beträffande rätt att idka näring.

text: Lag (1975:1361).

text: jordbruk jämte binäring vilken icke drives som självständigt företag,

text: skogsbruk i den mån det ej omfattar förädling av råvara,

text: fiske,

text: rederirörelse med svenskt fartyg i vilket utlänningen äger del,

text: undervisningsverksamhet,

text: verksamhet som läkare, tandläkare och veterinär.

text: Lag (1975:1361).

text: Utlänning som ej avses i

text: 3 §

text: men som är bosatt här i riket är likställd med svensk medborgare beträffande rätten att idka följande näringar:

text: I annat fall än som avses i 3 eller

text: 4 §

text: får utlänning idka näring endast efter särskilt tillstånd (

text: näringstillstånd

text: Fråga om näringstillstånd prövas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

text: Lag (1975:1361).

text: Näringstillstånd får ej beviljas utlänning som är underårig eller som har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: eller som i eller utom riket är försatt i konkurs.

text: Lag (1988:1308).

text: I annat fall än som avses i

text: 7 §

text: äger utlänning som är bosatt här i riket erhålla näringstillstånd, om ej hinder möter på grund av hänsyn till allmänt intresse eller utlänningens personliga förhållanden. Annan utlänning får beviljas näringstillstånd, om det föranledes av överenskommelse med främmande stat eller andra särskilda skäl föreligger.

text: Om näringstillstånd beviljas utlänning som ej är bosatt här i riket, skall det finnas en föreståndare för näringsverksamheten. Denne utses av näringsidkaren och skall vara bosatt här i riket. Föreståndaren får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: Föreståndaren är ansvarig för näringsverksamheten. Näringsidkaren skall utfärda fullmakt för honom att i alla frågor, som rör verksamheten här i riket, handla på näringsidkarens vägnar samt mottaga stämning för näringsidkaren och själv eller genom annan tala och svara för denne.

text: Lag (1988:1308).

text: Näringstillstånd skall avse verksamhet av visst slag. Tillstånd gäller tills vidare, om det icke meddelats för viss tid. Det kan förbindas med särskilda villkor och föreskrifter.

text: När särskilda skäl föreligger, kan näringstillstånd återkallas, även om det meddelats för viss tid.

text: Avlider utlänning, som idkar näring med stöd av denna lag, och finns utländsk delägare i dödsboet efter honom, får näringsverksamheten fortsättas av dödsboet under högst ett år. Vid sådan näringsverksamhet skall iakttagas de särskilda bestämmelser som gäller när avlidens rörelse fortsättes av hans dödsbo.

text: Om utländskt företag

text: Utländskt företag får idka näring här i riket endast efter tillstånd av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Tillstånd får beviljas företag, vilket enligt sitt hemlands lag är registrerat som bolag eller ekonomisk förening och driver näringsverksamhet i hemlandet. Annat företag kan erhålla tillstånd, om särskilda skäl föreligger.

text: för bankföretag

text: 1 kap. 4 § bankrörelselagen (1987:617)

text: för värdepappersföretag

text: 2 kap. 7 § lagen (1991:981)

text: om värdepappersrörelse,

text: för finansbolag

text: 5 a § lagen (1988:606)

text: om finansbolag.

text: Lag (1991:1022).

text: Om rätt för vissa utländska företag att driva verksamhet gäller särskilda bestämmelser, nämligen

text: Tillstånd får ej beviljas företag som i eller utom riket är försatt i konkurs.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 11 §§

text: äger motsvarande tillämpning på tillstånd för utländskt företag att idka näring.

text: Bestämmelserna i

text: 28 §§

text: nedan gäller i fråga om annat utländskt företag än bolag och ekonomisk förening endast om ej andra föreskrifter meddelas när företaget beviljas tillstånd till näringsutövning.

text: Utländskt företag skall driva sin näringsverksamhet här i riket genom ett avdelningskontor med självständig förvaltning (

text: filial

text: Filialen skall stå under ledning av en verkställande direktör. Därjämte kan en vice verkställande direktör utses.

text: Bestämmelse i denna lag om verkställande direktör äger motsvarande tillämpning på vice verkställande direktör.

text: Verkställande direktören skall vara bosatt här i riket och får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: Lag (1988:1308).

text: Verkställande direktören är ansvarig för filialens verksamhet. Det utländska företaget skall för honom utfärda fullmakt med sådant innehåll som anges i

text: 9 § andra stycket

text: . Om det finns särskilda skäl, får bankinspektionen medge undantag i fråga om fullmaktens innehåll för filial till utländskt bankföretag.

text: Lag (1990:825).

text: Det utländska företagets verksamhet genom filial här i riket skall drivas under firma, som innehåller företagets namn med tillägg av ordet filial och som tydligt anger företagets nationalitet. Firman skall tydligt skilja sig från andra bestående firmor som förut införts i aktiebolagsregistret eller register som avses i

text: 26 §

text: . Firman för ett utländskt bankföretags filial skall dessutom innehålla ordet bank. För registrering av filials firma gäller i övrigt vad som föreskrivs i

text: firmalagen (1974:156)

text: Firman tecknas av verkställande direktören. För ett utländskt bankföretags filial skall firman i stället tecknas av två eller flera personer i förening.

text: Lag (1990:825).

text: Innan filialen registrerats hos myndighet som avses i

text: 26 §

text: , får den ej börja sin verksamhet. Bestämmelser om vad anmälan för registrering skall innehålla och om handlingar, som skall inges vid anmälan, meddelas av regeringen. Det åligger verkställande direktören att göra anmälan för registrering.

text: Ändras förhållande som tidigare anmälts för registrering, skall detta ofördröjligen anmälas. Även sådan anmälan skall göras av verkställande direktören. (

text: Lag (1975:1361).

text: Har vid anmälan för registrering icke iakttagits vad som föreskrivits om sådan anmälan eller möter annat hinder mot registrering på grund av föreskrift i denna lag eller annan författning, skall den som gjort anmälan föreläggas att inom viss tid avgiva yttrande eller vidtaga rättelse.

text: Underlåter den som gjort anmälan att efterkomma föreläggandet, skall anmälan avskrivas. Underrättelse om denna påföljd skall intagas i föreläggandet.

text: Föreligger även efter det yttrande avgivits hinder mot registrering och har den som gjort anmälan haft tillfälle att yttra sig över hindret, skall registrering vägras, om anledning ej föreligger att ge honom nytt föreläggande.

text: Avskrives anmälan eller vägras registrering, skall registreringsmyndigheten ofördröjligen med posten sända underrättelse om beslutet och skälen därför till det utländska företaget.

text: Lag (1974:169).

text: Filialen skall ha egen bokföring, som är helt skild från det utländska företagets bokföring i övrigt.

text: I fråga om filialens bokföring och redovisning gäller i tillämpliga delar bestämmelserna för svenskt företag av motsvarande slag.

text: Verkställande direktörens förvaltning och filialens räkenskaper skall granskas av auktoriserad revisor. Verkställande direktören skall tillse, att sådan revisor utses och att redovisningshandlingarna inom tre månader efter räkenskapsårets slut för granskning lämnas till denne i huvudskrift eller avskrift.

text: Verkställande direktören skall vidare årligen till registreringsmyndigheten sända avskrift av dels filialens redovisningshandlingar och revisionsberättelse för det senaste räkenskapsåret, dels motsvarande handlingar för företaget i dess helhet, i den mån de gjorts offentliga i företagets hemland. Handlingarna skall sändas inom tre månader efter det att det utländska företagets redovisningshandlingar och revisionsberättelse lagts fram för företagets delägare, dock senast sju månader från det filialens räkenskapsår utgått.

text: Lag (1990:1298).

text: om det utländska företaget träder i likvidation eller försättes i konkurs eller om eljest företagets eller filialens verksamhet skall upphöra enligt lagen i företagets hemland,

text: om av annan anledning det utländska företagets eller filialens verksamhet skall upphöra enligt beslut av företaget,

text: om filialen saknar behörig verkställande direktör och denna brist icke avhjälpes utan dröjsmål,

text: om vid försök till utmätning av företagets tillgångar här i riket för fordran, som grundar sig på filialens verksamhet, borgenären icke fått full betalning och fordringen ej heller sedermera betalats.

text: Filialen skall på anmälan avföras ur registret

text: Det åligger verkställande direktören att anmäla förhållande som avses under 1 och 2. Anmälan om sådant förhållande kan också göras av annan behörig ställföreträdare för det utländska företaget. I fall som avses under 3 kan anmälan göras av den, vars rätt är beroende av att någon finns som äger företräda filialen, och i fall som avses under 4 av borgenären.

text: Upplyses att det utländska företaget eller filialen upphört med sin verksamhet eller att sådant fall som avses under 3 föreligger, kan registreringsmyndigheten avföra filialen ur registret utan att anmälan göres.

text: För avveckling av filialens verksamhet får medges anstånd med avförandet ur registret. Anteckning om sådant anstånd skall göras i registret. Under avvecklingstiden skall firman tecknas med tillägg av orden "under avveckling"

text: Avföres filialen ur registret, upphör rätten för det utländska företaget att genom filialen idka näring här i riket.

text: I fråga om beslut att avföra filial ur registret och beslut om anstånd med avförandet äger bestämmelserna i

text: 22 § andra stycket

text: motsvarande tillämpning.

text: Registreringsmyndighet för filialer är patent- och registreringsverket eller annan myndighet, som regeringen förordnar. Hos myndigheten föres filialregister. I detta inskrives de uppgifter som enligt denna lag skall anmälas för registrering.

text: Det som föres in i registret skall av registreringsmyndigheten ofördröjligen kungöras i Post- och Inrikes Tidningar.

text: Lag (1977:680).

text: Det som enligt denna lag blivit infört i filialregistret och kungjort i Post- och Inrikes Tidningar skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det icke framgår av omständigheterna, att han varken hade eller bort ha vetskap om det.

text: Innan sådant kungörande skett, kan det förhållande, som införts eller bort införas i registret, icke med laga verkan åberopas mot annan än den som visas ha haft vetskap om förhållandet.

text: Lag (1977:680).

text: Om förbud mot användning av firma och om hävande av firmaregistrering finns bestämmelser i

text: firmalagen (1974:156)

text: Menar någon i annat fall än som avses i

text: första stycket

text: , att inskrivning, som gjorts i filialregistret, länder honom till förfång, får han hos domstol föra talan om registreringens hävande och om skadestånd.

text: Lag (1974:169).

text: Särskilda bestämmelser

text: Som näringsidkande enligt denna lag anses även deltagande såsom bolagsman i näringsverksamhet, som drives av svenskt handelsbolag.

text: Bestämmelserna i denna lag gäller ej i fråga om utländsk försäkringsanstalts rätt att driva försäkringsrörelse här i riket eller i fråga om utländskt bankföretags rätt att här driva verksamhet från representationskontor.

text: Lag (1990:825).

text: Regeringen får medge undantag från bestämmelse i denna lag, om det är påkallat med hänsyn till överenskommelse med främmande stat eller till det nordiska ekonomiska samarbetet.

text: Regeringen får vidare i visst fall medge sådant undantag från bestämmelse i lagen, som föranledes av särskilda omständigheter.

text: Lag (1975:1361).

text: Beslut som avses i 22 eller

text: 25 §

text: får överklagas hos kammarrätten genom besvär, som skall ha anförts inom två månader från beslutets dag.

text: Beslut enligt denna lag i andra fall får överklagas på det sätt och i den ordning som regeringen bestämmer.

text: Beslut enligt denna lag skall gälla omedelbart, om inte annat föreskrivs.

text: Lag (1982:514).

text: Regeringen meddelar, utöver vad i

text: 21 §

text: sägs, närmare bestämmelser för tillämpningen av denna lag.

text: Lag (1975:1361).

text: Ansvarsbestämmelser

text: utlänning som idkar näring här i riket utan att ha rätt till det,

text: utlänning som bryter mot villkor eller föreskrift, som förbundits med näringstillstånd för honom,

text: den som för utlännings eller utländskt företags räkning driver eller förestår näringsverksamhet, som utlänningen eller företaget ej har rätt att utöva,

text: den som för utlännings eller utländskt företags räkning utövar näringsverksamhet i strid mot villkor eller föreskrift, som förbundits med tillstånd till verksamheten.

text: Till böter dömes

text: Verkställande direktör som ej fullgör sin anmälningsskyldighet enligt

text: 21 § andra stycket

text: eller

text: 24 §

text: dömes till böter.

text: Har ej handlingar enligt

text: 23 § fjärde stycket

text: sänts till registreringsmyndigheten inom föreskriven tid, kan rätten på talan av allmän åklagare förelägga verkställande direktören vid vite att sända in handlingarna.

text: den som uppsåtligen eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift i ansökningshandling eller annan handling som åberopas i ärende enligt denna lag,

text: utländskt företags revisor som i revisionsberättelse uppsåtligen eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift, som rör företagets näringsverksamhet här i riket, eller uppsåtligen eller av grov vårdslöshet underlåter att anmärka på förvaltningen, trots att anledning till anmärkning föreligger,

text: utländskt företags revisor som, ehuru han insett eller bort inse att det kunnat medföra skada, obehörigen yppar något som kommer till hans kännedom vid granskningen.

text: Till böter eller fängelse i högst sex månader dömes