text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 4 § första stycket

text: och

text: 39 §§

text: den dag som regeringen bestämmer, och i övrigt den 18 juli 1994. (I kraft den 1 oktober 1994, 1994:1278).

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om skeppsmätning.

text: Förordning (1994:1278).

text: Om det i en förordning eller annan författning som har beslutats av regeringen förekommer dräktighetstal beräknade enligt äldre föreskrifter skall dessa tal anses motsvara dräktighetstal beräknade enligt den nya förordningen.

text: Om ett svenskt fartyg, försett med ett mätbrev enligt de bestämmelser som gällde före den 18 juli 1982, är oförändrat med avseende på sådant som kan påverka dess bruttodräktighet vid tidpunkten för en mätning enligt den nya förordningen, får i fartygets mätbrev under anmärkningar göras en anteckning om den äldre bruttodräktigheten.

text: Beslut enligt

text: 40 § första meningen

text: som meddelats före den 1 oktober 1994 överklagas hos kammarrätten.

text: Motsvarande gäller för fartyg kölsträckta den 18 juli 1982 eller senare, men före den 18 juli 1994, för vilka bruttodräktigheten beräknats även enligt de regler som gällde före den 18 juli 1982.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 4 § första stycket, 9, 39 §§: ändr. 2 p övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 4, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 40 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 5, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 28, 34 §§

dcterms:identifier: SFS 1994:1162 i lydelse enligt SFS 2025:1532

dcterms:title: Förordning (1994:1162) om skeppsmätning

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TM

text: Allmänt

text: Genom skeppsmätning fastställs ett fartygs bruttodräktighet och nettodräktighet. I fråga om svenska fartyg fastställs genom skeppsmätning även skrovets största längd och största bredd.

text: Med bruttodräktighet avses ett jämförelsetal baserat på ett fartygs totala inneslutna volym och med nettodräktighet avses ett jämförelsetal baserat bland annat på dess nyttiga volym, fastställt enligt reglerna i bilaga 1 till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention. För fartyg vars längd enligt definitionen i artikel 2 i skeppsmätningskonventionen understiger 24 meter skall dock nettodräktigheten utgöra 30 procent av bruttodräktigheten.

text: Transportstyrelsen ansvarar för skeppsmätningsverksamheten och meddelar närmare föreskrifter om skeppsmätning.

text: Förordning (2008:1162).

text: 1969 års internationella konvention om skeppsmätning med därtill hörande internationella skeppsmätningsregler finns tillsammans med en svensk översättning publicerad i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1979:6).

text: Mätningsplikt

text: Ett svenskt fartyg vars skrov har en största längd av minst tolv meter och en största bredd av minst fyra meter och som inte har undantagits från registreringsplikt enligt

text: 2 kap. 1 § tredje stycket sjölagen (1994:1009)

text: eller

text: 4 § tredje stycket lagen (1979:377)

text: om registrering av båtar ska mätas.

text: Första stycket gäller inte fritidsfartyg som uteslutande används för fritidsändamål och som har en största skrovlängd som inte överstiger 24 meter.

text: Ett utländskt fartyg med en största längd av minst tolv meter och en största bredd av minst fyra meter och för vilket avgifter i Sverige ska betalas efter dräktigheten ska mätas med avseende på bruttodräktigheten. Detta gäller dock inte om fartyget är försett med ett mätbrev eller en motsvarande handling utfärdat efter mätning i enlighet med reglerna i bilaga 1 till 1969 års skeppsmätningskonvention.

text: Förordning (2017:1332).

text: Är det tveksamt om ett fartyg omfattas av

text: 4 §

text: får Transportstyrelsen pröva om det ska vara mätningspliktigt. För denna prövning ska fartygets ägare eller befälhavaren lämna styrelsen de uppgifter som behövs om fartyget.

text: Förordning (2017:1332).

text: Efter framställning av vederbörande statsmyndighet i ett annat land får Transportstyrelsen besluta om mätning här i landet av ett fartyg, som hör hemma i det främmande landet eller som vid ett svenskt varv byggs för en ägare i det främmande landet.

text: Förordning (2008:1162).

text: Om ägaren till ett fartyg eller befälhavaren vill låta mäta fartyget i något fall trots att fartyget inte är mätningspliktigt, är han berättigad till det.

text: Transportstyrelsen får på begäran av ägaren till ett svenskt fartyg medge att fartyget mäts i utlandet av en svensk skeppsmätare. Styrelsen får också hos vederbörande statsmyndighet i ett annat land hemställa att ett svenskt fartyg eller ett fartyg som i det främmande landet byggs för en svensk ägare mäts genom denna myndighets försorg.

text: Förordning (2008:1162).

text: Om det är nödvändigt för beräkning av avgifter eller för något annat allmänt ändamål får Transportstyrelsen besluta om mätning även av fartyg som har undantagits från registreringsplikt enligt

text: eller

text: 4 § tredje stycket lagen (1979:377)

text: om registrering av båtar. Detsamma gäller fartyg med en största längd under tolv meter eller en största bredd under fyra meter vars bruttodräktighet kan antas uppgå till 20 eller mera.

text: Förordning (2017:1332).

text: Anmälan till mätning

text: Mätningen av ett mätningspliktigt fartyg som byggs vid ett svenskt eller utländskt varv skall påbörjas i så god tid som möjligt. Varvsägaren eller beställaren skall därför så snart byggnadsarbetet har påbörjats anmäla fartyget till mätning hos Transportstyrelsen.

text: Förordning (2008:1162).

text: Ett mätningspliktigt fartyg som ankommer till Sverige från utlandet skall mätas i den svenska hamn som fartyget först anlöper, om Transportstyrelsen inte för ett särskilt fall bestämmer något annat. Ägaren eller befälhavaren skall därför i god tid, dock senast vid fartygets ankomst till hamnen, anmäla fartyget till mätning hos Transportstyrelsen.

text: Förordning (2008:1162).

text: Skall ett fartyg i något annat fall än som avses i

text: och

text: 11 §§

text: mätas här i landet, skall ägaren eller befälhavaren genast anmäla fartyget till mätning hos Transportstyrelsen.

text: Förordning (2008:1162).

text: Anmälan till mätning skall göras skriftligen på en blankett som fastställs av Transportstyrelsen. I samband med anmälan skall om möjligt till Transportstyrelsen ges in de ritningar och andra handlingar som styrelsen finner nödvändiga.

text: Förordning (2008:1162).

text: Mätningsförrättning

text: Vid mätningsförrättningen skall fartygets ägare eller befälhavare eller, där det är fråga om ett fartyg under byggnad, varvsägaren se till att skeppsmätaren får den hjälp som behövs för att förrättningen skall kunna utföras.

text: Om det bedöms nödvändigt att fastställa fartygets skrovform genom utvändig mätning, får Transportstyrelsen besluta att fartyget skall torrsättas för detta ändamål.

text: Förordning (2008:1162).

text: Utfärdande av mätbrev

text: Efter slutförd mätning utfärdar Transportstyrelsen mätbrev för far-tyget. Om registrering i fartygsregistrets skeppsdel, båtdel eller skeppslegodel krävs för att säkerställa korrekta uppgifter om namn, hemort och registerbeteckning i mätbrevet, får brevet inte utfärdas förrän skeppet eller båten har registrerats.

text: Om fartyget är utländskt och mätt i enlighet med

text: 4 § tredje stycket

text: utfärdar Transportstyrelsen ett intyg om bruttodräktighet.

text: Förordning (2025:1532).

text: Fartygsbevis

text: När mätningen av ett svenskt fartyg är avslutad skall Transportstyrelsen utfärda ett fartygsbevis. Vid ommätning eller någon annan ändring av uppgifter som har lämnats i ett tidigare fartygsbevis behöver ett nytt fartygsbevis bara innehålla de ändrade uppgifterna.

text: Förordning (2008:1162).

text: Utlämnande av mätbrev

text: Sedan mätbrevet har utfärdats skall det snarast sändas till fartygets ägare eller dennes ombud.

text: Har ett mätbrev utfärdats för ett utländskt fartyg på framställning av en statsmyndighet i utlandet, skall Transportstyrelsen genast till myndigheten sända en bevittnad kopia av mätbrevet och de handlingar som utgör underlag för mätbrevet.

text: Förordning (2008:1162).

text: Mätbrevets utformning

text: Mätbrevet skall innehålla de uppgifter som Transportstyrelsen bestämmer och utfärdas på en blankett som fastställs av styrelsen. Det skall skrivas på svenska och förses med översättning till engelska i den utsträckning Transportstyrelsen anser det nödvändigt. Fartyg vars längd enligt definitionen i artikel 2 i 1969 års internationella skeppsmätningskonvention är minst 24 meter, och som går på internationell resa, skall vara försett med ett internationellt mätbrev vars utformning skall stämma överens med annex II till nämnda konvention.

text: Förordning (2008:1162).

text: På mätbrevet får någon anteckning inte göras av fartygets ägare eller befälhavare eller av någon annan enskild person.

text: Lastrum

text: Slutna rum avsedda för last som skall lossas från fartyget skall vara varaktigt märkta med bokstäverna CC på väl synlig plats, om fartygets längd enligt definitionen i artikel 2 i 1969 års internationella skeppsmätningskonvention är minst 24 meter och fartyget går på internationell resa. Bokstäverna skall ha en höjd av minst 100 millimeter.

text: På begäran av ägaren till ett tankfartyg får uppgifter om den sammanlagda dräktigheten av fartygets tankar föras in i mätbrevet, om fartyget har tankar avsedda enbart för segregerad barlast och tankarna uppfyller kraven i regel 13 i annex I till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll till konventionen, (MARPOL 73/78).

text: Ommätning

text: Det mätbrev eller intyg om bruttodräktighet som har utfärdats för ett fartyg skall upphöra att gälla, om fartyget har ändrats beträffande arrangemang, konstruktion, kapacitet, användning av utrymmen, totala antalet passagerare som fartyget får medföra enligt passagerarfartygscertifikat, fastställt fribord eller tillåtet djupgående, så att ändringen kan medföra en ökning av brutto- eller nettodräktigheten. Detsamma gäller när ett svenskt fartyg har ändrats beträffande skrovets största längd eller största bredd. Ägaren till fartyget eller befälhavaren skall omedelbart anmäla fartyget till ommätning hos Transportstyrelsen. Om en sådan anmälan gäller

text: 13 §

text: Förordning (2008:1162).

text: Om ett utländskt fartyg har övergått till en svensk ägare, skall det, i den utsträckning som Transportstyrelsen finner nödvändigt, mätas och förses med ett nytt mätbrev inom en tid av tre månader från den dag då fartyget registrerades i Sverige. Ägaren eller befälhavaren skall genast anmäla fartyget till mätning hos Transportstyrelsen. Om en sådan anmälan gäller

text: 13 §

text: Förordning (2008:1162).

text: Ett fartygs ägare eller befälhavare har rätt att när som helst efter ansökan och anmälan till mätning enligt

text: 13 §

text: få fartyget ommätt, dock med iakttagande av vad som sägs i

text: 26 §

text: När det gäller sådana fartyg som avses i

text: 23 §

text: får Transportstyrelsen när som helst bestämma att de skall mätas om.

text: Förordning (2008:1162).

text: Om ett fartyg har ändrats beträffande kapaciteter, tillåtet antal passagerare eller största tillåtna djupgående så att ändringen minskat fartygets nettodräktighet, får ett nytt internationellt mätbrev inte utfärdas för fartyget förrän tolv månader efter den dag då gällande mätbrev utfärdats. Detta gäller dock inte, om fartyget gått över från en utländsk till en svensk ägare eller om fartyget väsentligt har byggts om. Det tidigare utfärdade mätbrevet skall fortsätta att gälla tills ett nytt utfärdats.

text: När ett fartyg mäts om, skall

text: 19 §§

text: gälla.

text: Ägaren till fartyget eller befälhavaren skall genast återställa det äldre mätbrevet eller intyget om bruttodräktighet till Transportstyrelsen.

text: Förordning (2008:1162).

text: Anteckning i mätbrev

text: Om ett svenskt fartyg har ändrats i något annat hänseende än som sägs i

text: 26 §§

text: och ändringen avser något förhållande som mätbrevet innehåller en uppgift om, ska ägaren eller befälhavaren genast anmäla ändringen till Transportstyrelsen eller en svensk utlandsmyndighet. Mätbrevet ska då visas upp för anteckning om ändringen.

text: Om anteckningen görs av en svensk utlandsmyndighet ska Transportstyrelsen genast underrättas.

text: Om ägaren begär det får Transportstyrelsen i stället för att göra en anteckning enligt

text: första stycket

text: utfärda ett nytt mätbrev med de ändrade uppgifterna införda. Det äldre mätbrevet ska sändas till Transportstyrelsen innan det nya mätbrevet lämnas ut, om inte Transportstyrelsen har medgett något annat.

text: Förordning (2024:768).

text: Mätbrev som kommit bort

text: Om det kan antas att ett mätbrev som har utfärdats av en svensk myndighet har förstörts eller kommit bort, skall ägaren eller befälhavaren anmäla förhållandet till Transportstyrelsen. Finner styrelsen att sannolika skäl talar för att mätbrevet inte längre finns, skall styrelsen utfärda ett nytt mätbrev, om det inte i övrigt finns några hinder mot det. Transportstyrelsen får förelägga fartygets ägare eller befälhavare att lägga fram den utredning som behövs i saken.

text: Förordning (2008:1162).

text: Skadat mätbrev

text: Om ett mätbrev som har utfärdats av en svensk myndighet har skadats eller förslitits så att handlingen inte längre är lämplig att använda, får Transportstyrelsen utfärda ett nytt mätbrev. Innan det nya mätbrevet lämnas ut skall det äldre mätbrevet lämnas till Transportstyrelsen, om inte styrelsen har medgivit något annat.

text: Förordning (2008:1162).

text: Avregistrering

text: Övergår ett svenskt fartyg till en utländsk ägare, upphör fartygets mätbrev att gälla tre månader efter den dag då fartyget avregistrerats i Sverige, om fartyget registreras i en stat vars regering anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention. I annat fall upphör mätbrevet att gälla omedelbart vid avregistreringen. Dock gäller mätbrevet för fartygets första avgång från svensk hamn, om fartyget finns här i landet vid nationalitetsändringen. Mätbrevet skall så snart det upphört att gälla sändas till Transportstyrelsen. Detsamma gäller om fartyget förstörs.

text: Registreras fartyget i en stat vars regering anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention skall Transportstyrelsen på begäran av skeppsmätningsmyndigheten i vederbörande stat sända en kopia av det mätbrev som gällde för fartyget vid tidpunkten för nationalitetsändringen och en kopia av de beräkningar som legat till grund för detta mätbrev.

text: Förordning (2008:1162).

text: Avgifter

text: Transportstyrelsen fastställer avgifter för mätning och andra förrättningar enligt denna förordning.

text: Förordning (2008:1162).

text: Avgiften för mätning av ett fartyg skall med det undantag som anges i

text: tredje stycket

text: betalas av fartygets ägare eller den som anmält fartyget till mätning.

text: Har en skeppsmätare i enlighet med

text: 8 § första meningen

text: företagit en resa för att mäta ett svenskt fartyg utomlands, skall fartygets ägare eller den som anmält fartyget till mätning på begäran av Transportstyrelsen betala den resekostnads- och traktamentsersättning som skeppsmätaren är berättigad till.

text: För ommätning som Transportstyrelsen har beslutat får avgift tas ut endast om det vid mätningen har kommit fram att fartyget har ändrats på ett sätt som borde föranleda ommätning.

text: Förordning (2008:1162).

text: Kontroll av mätbrev ombord

text: om fartygets karakteristiska kännemärken svarar mot uppgifterna i mätbrevet, eller

text: om fartyget har ändrats på ett sätt som påverkar brutto- eller nettodräktigheten.

text: En tjänsteman vid Transportstyrelsen eller en kustbevakningstjänsteman får när som helst ta del av ett fartygs mätbrev. Om mätbrevet gäller här i landet och om det kan ske utan väsentligt hinder för fartyget får tjänstemannen ombord även undersöka

text: Om det vid undersökningen kommer fram att uppgifterna i mätbrevet inte stämmer överens med de verkliga förhållandena, ska detta anmälas till Transportstyrelsen.

text: Förordning (2024:768).

text: besluta att fartyget skall mätas om, om fartyget är svenskt eller hör hemma i ett land vars regering inte anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention och det av anmälan framgår att fartyget har förändrats så att brutto- eller nettodräktigheten borde vara större än vad som framgår av mätbrevet, eller

text: underrätta regeringen i fartygets hemland, om fartyget hör hemma i ett land vars regering anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention.

text: Förordning (2008:1162).

text: När Transportstyrelsen har fått en sådan anmälan som anges i

text: 34 §

text: skall styrelsen genast

text: Transportstyrelsen skall genast på lämpligt sätt vidta rättelse, om styrelsen från vederbörande statsmyndighet i ett annat land får underrättelse om att ett svenskt fartyg vid undersökning i det främmande landet har varit försett med ett mätbrev vars uppgifter inte stämmer överens med de verkliga förhållandena. Så snart rättelsen har gjorts, skall besked om det lämnas till den statsmyndigheten.

text: Förordning (2008:1162).

text: Ansvarsbestämmelser

text: Den som låter bli att göra anmälan enligt 10--12, 23 eller

text: 24 §

text: skall dömas till böter.

text: Den som underlåter att fullgöra en skyldighet enligt

text: 14 §

text: eller att fullgöra en anmälningsskyldighet enligt

text: 28 § första stycket

text: skall dömas till penningböter. Till samma straff skall den dömas som bryter mot föreskriften i

text: 20 §

text: eller som i ett sådant fall som avses i

text: 34 §

text: vägrar att visa upp fartygets mätbrev.

text: Mål om ansvar för brott mot denna förordning tas upp av en tingsrätt som är behörig enligt

text: 19 kap.

text: rättegångsbalken

text: eller

text: 21 kap.

text: och

text: 5 §§

text: sjölagen (1994:1009)

text: Överklagande

text: Transportstyrelsens beslut enligt denna förordning i ärenden om meddelande av föreskrifter som avses i

text: 8 kap.

text: regeringsformen

text: får överklagas till regeringen.

text: I

text: 40 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol.

text: Förordning (2018:962).

text: Mätning enligt andra regler

text: Om mätning av svenska fartyg för fart genom Suezkanalen eller Panamakanalen finns särskilda bestämmelser.


rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1994:1169 i lydelse enligt SFS 1998:54

dcterms:title: Förordning (1994:1169) om europeisk miljömärkning

rdfs:comment: Bilagorna inte med här.

rdfs:label: Integrations- och jämställdhetsdepartementet KO

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: SIS Miljömärkning Aktiebolag är behörigt organ enligt

text: artikel 9.1 i rådets förordning (EEG) nr 880/92 av den 23 mars 1992

text: om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke.

text: Förordning (1998:54).

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Konsumentverket får meddela föreskrifter om vilka kriterier som i enlighet med Europeiska gemenskapernas kommissions eller Europeiska unionens råds beslut skall vara uppfyllda för att en produkt skall få märkas med EG:s miljömärke.

text: Förordning (1996:465).

beteckning: 3 §

text: Föreskrifter om förfarandet för ansökan och tilldelning av EG:s miljömärke finns i den rådsförordning som anges i

text: 1 §

text: Förordning (1994:1773).

sort: bilaga

type: grafik


dcterms:identifier: SFS 1994:1173 i lydelse enligt SFS 2010:1784

dcterms:title: Förordning (1994:1173) om Internationella institutet för industriell miljöekonomi vid Lunds universitet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Internationellt institut för industriell miljöekonomi

type: rubrik

text: Vid Lunds universitet finns det ett internationellt institut för industriell miljöekonomi.

text: Förordning (2010:1784).

text: Uppgifter

text: Institutets uppgift är att bedriva forskning och utbildning inom miljöområdet, särskilt inom området industriell miljöekonomi. Verksamheten skall bedrivas i samarbete med utländska institut och ha en internationell inriktning.

text: Organisation

text: Institutet leds av en styrelse. Under styrelsen leds verksamheten av en chef.

text: Styrelsen

beteckning: 4 §

text: Institutets styrelse består av högst sju ledamöter. Institutets chef är en av ledamöterna. Regeringen utser två ledamöter. Övriga ledamöter utses av Lunds universitet. Regeringen utser en av ledamöterna till ordförande i styrelsen. Mandatperioden är tre år.

beteckning: 5 §

text: Styrelsen skall fastställa dels allmänna riktlinjer för institutets verksamhet, dels budgeten för verksamheten samt ansvara för institutets ekonomi.

beteckning: 6 §

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Anställning som chef vid institutet

beteckning: 7 §

text: Chefen anställs av styrelsen för institutet. För behörighet till anställningen krävs att den sökande har avlagt doktorsexamen eller har motsvarande vetenskaplig kompetens inom institutets verksamhetsområde. Den som anställs skall ha internationell erfarenhet och de pedagogiska och andra kvalifikationer som behövs för att fullgöra de uppgifter som är förenade med anställningen.

text: Utbildning

beteckning: 8 §

text: För utbildning vid institutet gäller bestämmelserna i

text: högskolelagen (1992:1434)

text: och

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: om utbildning.

beteckning: 9 §

text: Vid antagning till utbildning vid institutet får styrelsen dels medge befrielse från ett eller flera av de behörighetsvillkor som annars gäller, dels tillämpa andra urvalsregler än dem som annars gäller.

text: Finansiering

text: Institutet finansieras bl. a. genom bidrag från Stiftelsen för Internationella institutet för industriell miljöekonomi vid Lunds universitet.

text: Redovisning

text: Institutets redovisning skall ingå i den årsredovisning som Lunds universitet lämnar. Institutets verksamhet skall därvid redovisas särskilt.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1994.

type: punkt

text: En fristående särskola som vid ikraftträdandet av denna förordning är berättigad till statsbidrag och vars utbildningar inte förklarats berättiga skolan till bidrag enligt

text: 9 kap. 8 a § skollagen (1985:1100)

text: skall vara berättigad till statsbidrag i enlighet med vad som anges i det särskilda beslutet, dock längst till utgången av juni månad 1998.

type: lista

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas första gången i fråga om bidrag som skall utgå under bidragsåret 1997/98.

rpubl:andrar: ny bil.

dcterms:identifier: SFS 1994:1175 i lydelse enligt SFS 1996:560

dcterms:title: Förordning (1994:1175) om offentligt stöd till fristående skolor m.m.

text: Med en

kind: term

text: fristående gymnasiesärskola

text: avses i denna förordning en fristående skola som i fråga om viss utbildning har förklarats berättigad till bidrag enligt

text: 9 kap. 8 a § skollagen (1985:1100)

text: Av

text: 9 kap. 9 § skollagen (1985:1100)

text: framgår att en fristående skola som vill bli förklarad berättigad till bidrag enligt

text: 9 kap. 8 a § skollagen

text: skall lämna in en ansökan om detta till Statens skolverk före den 1 april kalenderåret före bidragsåret.

text: Förordning (1995:814).

text: Statens skolverk skall med eget yttrande vidarebefordra ansökan till regeringen.

text: Av yttrandet skall det särskilt framgå om Skolverket anser att inträdesvillkor och urvalsgrunder är godtagbara.

text: För undervisningen skall det finnas en läroplan samt kurs- och timplaner.

text: Eleverna skall få betyg eller intyg över utbildningen.

text: Bilaga

type: rad

cells: Specialutformat program med inriktning trädgård/miljö, Specialutformat program med inriktning restaurang/adm., Individuellt program med yrkesträning/verksamhetsträning

cells: Rudolf Steinerstiftelsen för läkepedagogik (Ekgården), Mölnbo

cells: Specialutformat program med estetisk inriktning, Individuellt program

text: Förordning (1996:560).

type: tabell

text: Skolor berättigade till bidrag enligt

text: 9 kap. 8 a § skollagen (1985:1100)

text: _____________________________________________________________________ Skola Utbildning _____________________________________________________________________ Dormsjöskolan, Individuellt program Garpenberg

type: bilaga


rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 5 §§

rpubl:andrar: nya 5 a, 5 b §§

dcterms:identifier: SFS 1994:118 i lydelse enligt SFS 2008:886

dcterms:title: Lag (1994:118) om inspektioner enligt Förenta nationernas konvention om förbud mot kemiska vapen

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Denna lag gäller sådana inspektioner som avses i Förenta nationernas konvention om förbud mot utveckling, produktion, innehav och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring.

text: Om en anläggning i Sverige skall inspekteras, fattar regeringen de beslut som behövs för att inspektionen skall kunna genomföras. Regeringen skall därvid närmare ange de åtgärder som får företas vid inspektionen samt utse en myndighet med uppgift att närvara vid inspektionen och att biträda den internationella inspektionsgruppen.

text: Vid inspektioner av anläggningar i Sverige med stöd av konventionens artikel VI och anslutande bestämmelser i bilaga 2 om genomförande och verifikation (

text: rutininspektioner

text: ) fattas de beslut som avses i

text: första stycket

text: av den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen bestämmer även vilken myndighet som skall närvara vid rutininspektioner.

text: Lag (2005:756).

text: Innan ett beslut enligt

text: 2 §

text: fattas skall den som kan komma att beröras av inspektionen ges tillfälle att yttra sig, om detta kan göras inom den tid som står till förfogande. Tillfälle till yttrande behöver inte ges om det kan befaras att inspektionens genomförande därigenom skulle bli allvarligt försvårat eller det annars finns särskilda skäl att avstå från yttrande.

text: Lag (2005:756).

text: att en internationell inspektionsgrupp tillsammans med observatörer och representanter för en svensk myndighet ges tillträde till ett område, en byggnad, en fabrik eller någon annan anläggning under svensk jurisdiktion,

text: att godstrafik från den anläggning som avses med inspektionen stoppas och kontrolleras,

text: att prover tas från egendom som omfattas av inspektionen, och

text: att inspektionsgruppen tillåts att ta med sig och använda mätapparatur och annan teknisk utrustning för att samla in och registrera uppgifter.

text: En inspektion får, om det följer av Sveriges åtagande enligt konventionen, innefatta

text: En inspektion får inte innefatta tillträde till ett utrymme som utgör någons bostad.

text: Den myndighet som skall närvara vid inspektionen får besluta i frågor om inspektionens genomförande. En sådan fråga skall dock hänskjutas till regeringen, om den internationella inspektionsgruppen begär det eller frågan annars är av särskild vikt. Om en fråga rör någon enskilds rätt, skall den hänskjutas till regeringen också på begäran av den enskilde.

text: Polismyndigheten skall lämna det biträde som behövs för att verkställa ett beslut enligt denna lag.

text: Lag (2005:756).

beteckning: 5 a §

text: Den myndighet som regeringen utser enligt

text: 2 §

text: får ta ut en avgift för tillsyn enligt denna lag.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana avgifter.

text: Lag (2008:886).

ordinal: 5 a

beteckning: 5 b §

text: Beslut av en myndighet enligt

text: 5 a § första stycket

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2008:886).

ordinal: 5 b

text: Vid tillämpningen av denna lag skall särskilt beaktas intresset av att skydda uppgifter av betydelse för rikets säkerhet och företagshemligheter.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1995 och gäller till utgången av år 1998.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension och förordningen (

text: ) om statsbidrag till särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1994:1193 i lydelse enligt SFS 1994:1959

dcterms:title: Förordning (1994:1193) om tillämpningen av lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

rdfs:label: Socialdepartementet

text: I denna förordning ges vissa tillämpningsföreskrifter om bostadstillägg enligt lagen (

text: ) om bostadstillägg till pensionärer.

text: Kommun som beslutar att med egna medel lämna bostadstillägg utöver vad som anges i

text: 4 § lagen (1994:308)

text: om bostadstillägg till pensionärer skall göra anmälan om det till den allmänna försäkringskassan. Anmälan skall innehålla uppgift om procentsatsen samt beloppsgränserna för det kompletterande bostadstillägg kommunen beslutat att lämna. Avser inte kommunens anmälan samtliga bostadstilläggsberättigade i kommunen skall kommunen klart ange under vilka förutsättningar kompletterande bostadstillägg enligt kommunens beslut skall utges.

text: Anmälan enligt

text: 2 §

text: skall ha inkommit till försäkringskassan senast den 30 november året före det att kompletterande bostadstillägg skall utbetalas. Inkommer anmälan senare tillämpas kommunens beslut om sådant bostadstillägg först från och med andra månaden efter den månad anmälan inkommit till försäkringskassan.

text: Riksförsäkringsverket skall senast den 10 debitera en kommun den kommunala kompletterande del som utbetalas samma månad. Utbetalas kompletterande bostadstillägg retroaktivt debiteras kommunen hela beloppet den månad utbetalning sker. Betalning skall ha inkommit till Riksförsäkringsverket senast den 18 i utbetalningsmånaden. Vid för sen betalning har Riksförsäkringsverket rätt att debitera dröjsmålsränta.

text: Riksförsäkringsverket skall årligen på grundval av Socialstyrelsens allmänna råd publicera belopp till ledning för bedömning av skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå vid beräkning av särskilt bostadstillägg enligt

text: 7 § lagen (1994:308)

text: om bostadstillägg till pensionärer. Skälig levnadsnivå skall alltid anses utgöra lägst 1,22 gånger basbeloppet enligt

text: 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring för den som är ogift och lägst 1,01 gånger basbeloppet för den som är gift.

text: Förordning (1994:1959).

text: Riksförsäkringsverket får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs i fråga om

text: 4 §§


rpubl:andrar: upph. 7 kap; ändr. 2 kap 10 §, 5 kap 1 §, 6 kap 2 §, 3 p övergångsbest.; nytt 7 kap

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 13 §; nya 2 kap 6 a §, rubr. närmast före 2 kap 6 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 4 §, 6 kap 2 §; ny 2 kap 6 b §, rubr. närmast före 2 kap 6 b §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1997.

text: Vid tillämpning av bestämmelsen i

text: 2 kap. 11 §

text: om rätt till modersmålsundervisning i sammanlagt högst sju läsår skall även tid för hemspråksundervisning enligt äldre bestämmelser räknas.

rpubl:andrar: upph. 2, 5 kap; ändr. 3 kap 6 §, 8 kap 1 §; nya 2, 5 kap, 7 kap 14 a §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 1 §; ny 2 kap 8 a §

rpubl:andrar: upph. 7 kap; nytt 7 kap

text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2000.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2000 och tillämpas på undervisning som äger rum därefter.

text: Denna förordning träder i kraft den 15 augusti 2000 och tillämpas på undervisning som äger rum därefter.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 2 §; ny 6 kap 2 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2003 och tillämpas på undervisning som äger rum efter den 1 juli 2003.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 10 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 2, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 2 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 1 §; nya 6 kap 8 a, 8 b §§, rubr. närmast före 6 kap 8 a, 8 b §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2007. De nya betygsbenämningarna skall tillämpas på betyg som sätts efter den 1 juli 2007.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 6, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 8 a §; ny 2 kap 8 b §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 6 §, 5 kap 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2009.

text: Den nya lydelsen av

text: 7 kap. 10 §

text: ska i fråga om ämnesprov i årskurs 5 tillämpas första gången läsåret 2008/09 och i fråga om ämnesprov i årskurs 3 och 9 läsåret 2009/10.

text: Äldre bestämmelser om ämnesprov i svenska, engelska och matematik i årskurs 9 ska fortsätta att tillämpas under läsåret 2008/09.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap. 10 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 2010. Bestämmelserna om ämnesprov i årskurs 6 tillämpas första gången läsåret 2011/12.

dcterms:identifier: SFS 1994:1194 i lydelse enligt SFS 2010:1036

dcterms:title: Grundskoleförordning (1994:1194)

text: 1 kap.

text: Allmänna föreskrifter

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om grundskolan utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: garanterad undervisningstid

text: : den minsta undervisningstid i timmar som eleverna skall erbjudas,

text: skoldagar

text: : de dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum,

text: styrelsen

text: : styrelsen för utbildningen,

text: undervisningstid

text: : arbete som planerats av lärare och elever tillsammans och som eleverna genomför under lärares ledning,

text: ämne

text: : ämne för vilket regeringen fastställt en kursplan.

text: I denna förordning avses med

text: Den

text: som har det ledningsansvar som enligt

text: 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

text: vilar på rektorn skall också benämnas rektor.

text: Statens skolverk fastställer de formulär som behövs för tillämpningen av denna förordning.

text: Grundskolan skall ha ändamålsenliga lokaler. Den skall också ha utrustning som behövs för en tidsenlig utbildning.

text: I

text: bibliotekslagen (1996:1596)

text: finns bestämmelser om skolbibliotek inom grundskolan.

text: Förordning (1996:1592).

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: sköts av kommunen såsom huvudman för utbildningen får i stället fullgöras av ett landsting, om kommunen och landstinget är ense om detta.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Utbildningens innehåll

text: Läroplan

text: För grundskolan gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

text: Förordning (1997:599).

text: Timplan

text: I bilaga 3 till

text: skollagen (1985:1100)

text: finns föreskrifter om utbildningens omfattning i grundskolan (

text: timplan

text: ). Kommunerna får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den tid som anges i timplanen.

text: I

text: 8 §

text: 4 kap. 4 §

text: samt

text: 5 kap.

text: och

text: 10 §§

text: finns föreskrifter om avvikelser från timplanen i vissa fall.

text: Förordning (1997:599).

text: antalet timmar för ämnen, ämnesgrupper, språkval och elevens val,

text: det totalt garanterade antalet timmar (garanterad undervisningstid), och

text: inom ramen för den totala undervisningstiden ett visst antal timmar för skolans val.

text: I timplanen anges

text: Föreskrifter om språkval, elevens val och skolans val finns i

text: 22 §§

text: Förordning (1997:599).

text: Beslut om fördelning av antalet timmar för ämnen, ämnesgrupper, språkval och elevens val fattas av styrelsen efter förslag av rektorn.

text: Förordning (1997:599).

text: I grundskolan skall i den omfattning som rektorn bestämmer anordnas friluftsverksamhet som bedrivs under en lärares ledning.

text: Förordning (1997:599).

text: Kursplaner

text: För varje ämne finns en kursplan.

text: de mål som undervisningen ska sträva mot, och

text: de mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av det femte och det nionde skolåret.

text: I kursplanen anges

text: I kursplanerna för ämnena matematik, svenska och svenska som andraspråk anges även de mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av det tredje skolåret.

text: Kursplanerna finns i förordning.

text: Förordning (2008:408).

text: Tvåspråkig undervisning

text: För elever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna får en kommun anordna delar av undervisningen i årskurserna 1-6 på umgängesspråket (

text: tvåspråkig undervisning

text: ). För elever med finska som umgängesspråk får sådan undervisning anordnas även i årskurserna 7-9.

text: Under den sammanlagda tid som tvåspråkig undervisning anordnas får högst hälften anordnas på umgängesspråket. Undervisningen skall planeras så att undervisningen på svenska successivt ökar under utbildningstiden.

text: I

text: 8 kap.

text: sameskolförordningen (1995:205)

text: finns bestämmelser om integrerad samisk undervisning i grundskolan.

text: Förordning (1997:599).

text: Engelskspråkig undervisning

text: En kommun får anordna huvuddelen av undervisningen på engelska för barn som vistas i Sverige under en begränsad tid och som har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunna delta i undervisningen. Avvikelse får göras från timplanen i ämnena svenska och engelska. Antalet timmar i svenska får dock inte understiga 480.

text: Om det inte finns plats för alla sökande till engelskspråkig undervisning, skall det i första hand tas emot barn till utländska gästforskare och experter samt barn som tidigare gått i en engelskspråkig skola.

text: Förordning (1997:599).

text: En kommun får för sådana barn som avses i

text: 8 §

text: tillämpa Primary Years Programme och Middle Years Programme inom grundskolan. Skolor som har auktoriserats av International Baccalaureate Office (IBO) får utfärda betyg eller skriftliga omdömen enligt bestämmelser som utfärdats av IBO till sådana elever som flyttar utomlands under skoltiden.

text: Förordning (2007:303).

text: En kommun som anordnar undervisning enligt

text: 8 a §

text: skall anmäla detta till Statens skolverk.

text: Förordning (2007:303).

text: Modersmålsundervisning

text: eleven har grundläggande kunskaper i språket, och

text: eleven önskar få sådan undervisning.

text: Om en eller båda av elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, ska eleven få undervisning i detta språk som ett ämne (

text: modersmålsundervisning

text: ), om

text: Modersmålsundervisning i samiska, finska, meänkieli, romani chib eller jiddisch ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska.

text: I

text: 5 kap.

text: och

text: 3 §§

text: finns bestämmelser om studiehandledning på elevens modersmål.

text: Förordning (2008:97).

text: som språkval,

text: som elevens val,

text: inom ramen för skolans val, eller

text: utanför timplanebunden tid.

text: Modersmålsundervisning kan anordnas

text: Modersmålsundervisning får inte omfatta mer än ett språk för en elev. En romsk elev som kommer från utlandet kan dock få modersmålsundervisning i två språk, om det finns särskilda skäl.

text: Vid modersmålsundervisning i samiska skall den kursplan för samiska användas som Statens skolverk med stöd av

text: 3 kap. 6 § sameskolförordningen (1995:205)

text: har fastställt.

text: Förordning (2002:1010).

text: Om modersmålsundervisning för en elev anordnas utanför timplanebunden tid, har eleven rätt att få sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under sin skoltid inom det offentliga skolväsendet. Eleven har dock rätt till undervisning under längre tid, om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning.

text: Begränsningen gäller inte modersmålsundervisning i samiska, finska, meänkieli, romani chib, jiddisch eller ett nordiskt språk.

text: Förordning (2008:97).

text: Om beslut fattas att modersmålsundervisning för en elev skall anordnas inom ramen för skolans val eller utanför timplanebunden tid skall samråd ske med eleven och elevens vårdnadshavare före beslutet.

text: Förordning (1997:599).

text: En kommun är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk, endast om det finns en lämplig lärare.

text: En kommun är skyldig att anordna sådan undervisning om minst fem elever önskar undervisning i språket. När det gäller samiska, finska, meänkieli, romani chib eller jiddisch är kommunen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om antalet elever är mindre än fem.

text: Förordning (2008:97).

text: En elev som får modersmålsundervisning får med den begränsning som anges i

text: 11 §

text: fortsätta att delta i den undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven.

text: Förordning (1997:599).

text: Svenska som andraspråk

text: elever som har ett annat språk än svenska som modersmål,

text: elever som har svenska som modersmål och som har tagits in från skolor i utlandet, och

text: invandrarelever som har svenska som huvudsakligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna.

text: Undervisning i svenska som andraspråk skall om det behövs anordnas för

text: Rektorn beslutar om undervisning i svenska som andraspråk skall anordnas för en elev.

text: Förordning (1997:599).

text: Undervisning i svenska som andraspråk skall anordnas i stället för undervisning i svenska.

text: som språkval,

text: som elevens val, eller

text: inom ramen för skolans val.

text: Förordning (1997:599).

text: Svenska som andraspråk kan därutöver anordnas

text: Språkval

text: I timplanen anges ett visst antal timmar för språkval. Som språkval skall erbjudas minst två av språken franska, spanska och tyska.

text: En kommun är skyldig att anordna undervisning i ett språk som erbjudits enligt

text: första stycket

text: , om minst fem elever väljer språket och eleverna kan bedömas ha möjlighet att fortsätta studierna i språket i gymnasieskolan.

text: Finska och samiska får erbjudas eleverna som språkval enligt

text: första stycket

text: . Om dessa språk erbjudits som språkval skall undervisning anordnas även om färre än fem elever väljer språket.

text: Även andra språk får erbjudas som språkval, om eleverna kan bedömas ha möjlighet att fortsätta studierna i språket i gymnasieskolan.

text: Förordning (2000:449).

text: det språk som eleven har rätt till modersmålsundervisning i,

text: svenska som andraspråk för elever som i övrigt får undervisning i svenska som andraspråk,

text: svenska för elever som i övrigt får undervisning i svenska,

text: engelska, eller

text: teckenspråk.

text: Som språkval för en elev ska i stället för språk enligt

text: 17 §

text: erbjudas följande språk, om eleven och elevens vårdnadshavare önskar det:

text: En kommun är skyldig att anordna undervisning i ett sådant språk, om minst fem elever väljer språket. När det gäller modersmålsundervisning i samiska, finska, meänkieli, romani chib eller jiddisch är en kommun skyldig att anordna undervisning även om färre än fem elever väljer språket.

text: Förordning (2008:97).

text: Elevens val

text: I timplanen anges ett visst antal timmar för elevens val. Undervisningen syftar till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kan även ingå ett språk som eleven inte tidigare har fått undervisning i (

text: nybörjarspråk

text: Undervisningen skall till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som regeringen fastställt för det ämne eller de ämnen som utgör elevens val.

text: Förordning (2000:449).

text: Styrelsen skall erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Styrelsen skall sträva efter att tillgodose elevernas val genom att utnyttja de möjligheter som finns inom ramen för gällande bestämmelser.

text: Undervisning i ett nybörjarspråk som erbjudits som elevens val enligt

text: första stycket

text: skall anordnas, om minst fem elever väljer språket och eleverna kan bedömas ha möjlighet att fortsätta studierna i språket i gymnasieskolan.

text: Förordning (2000:449).

text: Skolans val

text: I timplanen anges ett visst antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val skall med de begränsningar som anges i bilaga 3 till

text: skollagen (1985:1100)

text: användas för undervisning i ett eller flera ämnen.

text: Beslut om hur utrymmet för skolans val skall användas fattas av rektorn.

text: Förordning (1997:599).

text: Undervisning som avses i

text: 21 §

text: skall till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som regeringen fastställt för det ämne eller de ämnen som utgör skolans val.

text: Förordning (1997:599).

text: Arbetsplan

text: För genomförandet av de fastställda målen för utbildningen skall det finnas en arbetsplan.

text: Arbetsplanen skall utarbetas under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna och deras vårdnadshavare.

text: Rektorn beslutar om arbetsplanen.

text: Arbetsplanen skall kontinuerligt följas upp och utvärderas.

text: Förordning (1997:599).

text: Läromedel

text: Av

text: 4 kap. 4 § skollagen (1985:1100)

text: framgår att utbildningen i grundskolan skall vara avgiftsfri för eleverna och att de utan kostnad skall ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning.

text: Särskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervisningen har tillgång till läromedel som täcker väsentliga delar av ett ämne eller en ämnesgrupp och som är ägnade att ge fasthet och sammanhang i studierna.

text: Förordning (1997:599).

text: Eleverna skall som gåva få behålla sådana läromedel och andra väsentliga hjälpmedel som de behöver av pedagogiska skäl eller kan komma att behöva som underlag för fortsatta studier eller som de i övrigt kan ha särskild nytta av att kunna gå tillbaka till. Med läromedel avses här sådana läromedel som sägs i

text: 24 § andra stycket

text: Förordning (1997:599).

text: 3 kap.

text: Samverkansformer

text: I detta kapitel finns allmänna föreskrifter om samverkan mellan olika intressegrupper och särskilda föreskrifter om elevvårdskonferens och elevinflytande.

text: Samverkan mellan olika intressegrupper

text: Formerna för samverkan mellan olika intressegrupper inom en rektors arbetsområde skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller om det inte i författning eller kollektivavtal finns särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Elevvårdskonferens

text: För behandling av elevvårdsfrågor skall det finnas en elevvårdskonferens för rektorns arbetsområde.

text: rektorn,

text: företrädare för elevvården, och

text: berörd klassföreståndare eller motsvarande och annan berörd personal.

text: I elevvårdskonferensen skall som ledamöter ingå

text: Rektorn beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektorn eller den arbetstagare som rektorn utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och yttrar sig vid sammanträdena.

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen skall föras protokoll.

text: Elevinflytande

text: I varje klass eller undervisningsgrupp skall eleverna ges tillfälle att tillsammans med läraren behandla frågor som är av gemensamt intresse för eleverna. Den närmare utformningen skall anges i arbetsplanen.

text: Förordning (1997:599).

text: 4 kap.

text: Lärotider m. m.

text: Lärotider

text: Läsåret skall börja i augusti och sluta i juni samt ha minst 178 skoldagar och minst 12 lovdagar. Därutöver får inom läsåret läggas ut högst fem studiedagar för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare.

text: dagarna för höst- och vårterminernas början och slut, och

text: hur lång skoldagen skall vara och när den tidigast får börja och senast får sluta.

text: Styrelsen bestämmer

text: Elevernas skolarbete skall förläggas måndag-fredag och skall vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt.

text: Styrelsen får besluta att antalet skoldagar i veckan skall begränsas till fyra för en klass eller en grupp i årskurs 1 eller 2, om det finns särskilda skäl.

text: Klasser och grupper

text: Eleverna skall fördelas på klasser och grupper enligt beslut av rektorn.

text: En elev som är inskriven i grundskolan kan få sin undervisning i en klass i särskolan (

text: integrerad elev

text: ), om berörda rektorer är ense om detta och elevens vårdnadshavare medger det.

text: Grundskolans kursplaner gäller för en integrerad elev. Efter beslut av rektorn för grundskolan får de avvikelser göras från grundskolans timplan som krävs med hänsyn till undervisningens uppläggning i särskoleklassen.

text: Förordning (1996:699).

text: Schema

text: För läsåret eller kortare tid skall det finnas ett schema för undervisningen.

text: Rektorn fastställer schema. Därvid skall beaktas att eleverna får såväl en väl avvägd total skoltid i grundskolan som väl avvägda läsår och skoldagar.

text: Övriga föreskrifter

text: Beslut om befrielse för en elev från skyldighet att delta i annars obligatoriska inslag i verksamheten fattas av rektorn, om inte elevens vårdnadshavare med stöd av

text: 3 kap. 12 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: har begärt att frågan skall prövas av styrelsen.

text: Förordning (1996:1073).

text: 5 kap.

text: Särskilda stödinsatser

text: I

text: 4 kap. 1 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: föreskrivs att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet.

text: Beslut om särskilt stöd enligt detta kapitel fattas av rektorn, om inte något annat följer av

text: och

text: 10 §§

text: Om det genom uppgifter från skolans personal, en elev, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att eleven kan ha behov av särskilda stödåtgärder, skall rektorn se till att behovet utreds. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd, skall rektorn se till att ett åtgärdsprogram utarbetas. Av programmet skall det framgå vilka behoven är, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas.

text: Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet utarbetas.

text: Förordning (2006:205).

text: Studiehandledning på modersmålet

text: En elev skall få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det.

text: Förordning (1997:599).

text: En elev som har rätt till modersmålsundervisning och som före sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än sitt modersmål får ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1997:599).

text: Stödundervisning

text: En elev ska ges stödundervisning, om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst ska ha uppnåtts i slutet av det tredje, det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd.

text: Stödundervisning kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplanen eller som ett komplement till sådan utbildning.

text: Förordning (2008:408).

text: Särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall i första hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör.

text: Om det finns särskilda skäl, får sådant stöd i stället ges i en särskild undervisningsgrupp.

text: Styrelsen skall efter samråd med eleven och elevens vårdnadshavare besluta i fråga om elevens placering i en särskild undervisningsgrupp.

text: Föreskrifter om möjlighet till särskild läkarundersökning finns i

text: 14 kap. 3 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1997:599).

text: Särskild undervisning

text: I

text: 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om särskild undervisning.

text: Huvudmannen för ett sjukhus eller en motsvarande institution får i skolhuvudmannens ställe anordna särskild undervisning för skolpliktiga barn som vistas på institutionen, om berörda huvudmän kommer överens om det.

text: Bestämmelser i denna förordning om kommun eller styrelsen gäller också för sådana huvudmän och för institutionens ledning.

text: Förordning (1997:599).

text: Särskild undervisning skall så långt det är möjligt motsvara den undervisning eleven inte kan delta i.

text: Förordning (1997:599).

text: Särskild undervisning skall inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från sådan undervisning.

text: Förordning (1997:599).

text: Särskild undervisning får anordnas i elevens hem om elevens vårdnadshavare medger det.

text: Förordning (1997:599).

text: Anpassad studiegång

text: Om en elev inte kan få utbildning som i rimlig grad är anpassad efter elevens situation och förutsättningar, får styrelsen efter att ha hört elevvårdskonferensen besluta om anpassad studiegång för eleven. Därvid får avvikelser göras från timplanen.

text: Styrelsen ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning inom skolan.

text: I de högre årskurserna får utbildningen delvis förläggas till en arbetsplats utanför skolan. Eleven skall därvid ha en handledare samt stöd av skolans personal.

text: Förordning (1997:599).

text: 6 kap.

text: Elever

text: Inskrivning

text: Under vårterminen varje år skall de barn i kommunen skrivas in som under kalenderåret blir skolpliktiga.

text: Detta skall också tillämpas på barn som inte är skolpliktiga men som med stöd av

text: 3 kap. 8 § skollagen (1985:1100)

text: skall börja skolan redan höstterminen det kalenderår de fyller sex år.

text: Elever från utlandet

text: Barn som räknas som bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare har samma rätt till skolgång i grundskolan som barn bosatta i Sverige, om vårdnadshavarna eller en av dem är svensk medborgare. De skall på skriftlig begäran av sina vårdnadshavare tas emot i grundskolan i den kommun där de vistas stadigvarande.

text: I andra fall får en kommun som elev i sin grundskola ta emot ett barn som inte räknas som bosatt i Sverige.

text: Förordning (2001:978).

text: I förordningen (

text: ) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. finns särskilda bestämmelser om mottagande i grundskolan av asylsökande barn m.fl.

text: Förordning (2001:978).

text: Uppflyttning

text: Vid slutet av varje läsår skall eleverna i årskurserna 1-8 flyttas till närmast högre årskurs, om inte något annat beslutas med stöd av 4 eller

text: 6 §

text: Rektorn får efter samråd med en elevs vårdnadshavare besluta att eleven inte skall flyttas, om detta med hänsyn till elevens allmänna utveckling och i övrigt är lämpligast för eleven.

text: Om en elev har goda förutsättningar att delta i utbildningen i en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt skall tillhöra, får rektorn besluta att eleven skall flyttas till den högre årskursen. En förutsättning för detta är dock att elevens vårdnadshavare medger det.

text: Rektorn får på begäran av en elevs vårdnadshavare medge eleven att gå om en årskurs.

text: Ledighet

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan delta i skolarbetet, skall hindret snarast anmälas till skolan.

text: Rektorn får besluta hur anmälningsskyldigheten skall fullgöras.

text: Av

text: 3 kap. 11 § skollagen (1985:1100)

text: följer att en skolpliktig elev får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter.

text: Rektorn eller den rektorn bestämmer får bevilja sådan ledighet sammanlagt högst tio skoldagar under ett läsår.

text: Om det finns synnerliga skäl, får styrelsen bevilja längre ledighet än som följer av

text: andra stycket

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Rektorn beslutar om sådan ledighet.

text: Frånvaro

text: Om en elev utan giltig anledning uteblir från skolarbetet, skall rektorn se till att en kontakt upprättas mellan skolan och elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (2006:205).

text: Ordningsregler

text: Rektorn ansvarar för att det finns ordningsregler för varje skola. Ordningsreglerna skall utarbetas och följas upp under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna och deras vårdnadshavare.

text: Förordning (2006:205).

text: Disciplinära åtgärder

text: Om en elev uppträder olämpligt eller gör sig skyldig till en mindre förseelse, skall läraren uppmana eleven att ändra sitt uppförande. Om detta inte hjälper skall läraren kontakta elevens vårdnadshavare.

text: Läraren får visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av pågående undervisningspass eller låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst en timme efter skoldagens slut.

text: Om en elev fortsätter att uppträda olämpligt eller gör sig skyldig till upprepade förseelser eller en allvarligare förseelse, skall saken dels anmälas för rektorn, dels hänskjutas till elevvårdskonferensen. Konferensen skall efter kontakt med elevens vårdnadshavare försöka få eleven att bättra sig genom åtgärder som är avpassade efter elevens individuella förhållanden.

text: Om detta inte hjälper skall elevvårdskonferensen anmäla förhållandet till styrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.

text: 7 kap.

text: Betyg m.m.

text: I läroplanen finns vissa riktlinjer i fråga om bedömning och betyg.

text: I detta kapitel finns närmare föreskrifter om - utvecklingssamtal, - betygssättning, - ämnesprov, - betygskatalog m.m., - utfärdande av terminsbetyg och slutbetyg, och - prövning m.m.

text: Förordning (1999:683).

text: Utvecklingssamtal

text: Läraren ska fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna.

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i relation till målen i varje ämne som eleven får undervisning i, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna.

text: Vid utvecklingssamtalet ska läraren i en skriftlig individuell utvecklingsplan

text: Den individuella utvecklingsplanen kan även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen.

text: Sådan skriftlig information om elevens skolgång som avses i andra och

text: tredje stycket

text: får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

text: Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i

text: 5 kap. 1 §

text: Förordning (2008:525).

text: Betygssättning

text: Betyg skall sättas i grundskolans ämnen. Om undervisningen i samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen (

text: ämnesblock

text: ) helt eller i huvudsak varit ämnesövergripande, får läraren besluta att ett sammanfattande betyg skall sättas för ämnesblocket. Om frågan om ett sammanfattande betyg skall sättas är beroende av flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall rektorn besluta i frågan.

text: Med

text: samhällsorienterande ämnen

text: avses geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. Med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi.

text: Förordning (1999:683).

text: i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats, och

text: när ett ämne eller ett ämnesblock har avslutats.

text: Betyg skall sättas

text: Betyg skall sättas av läraren. Om ett betyg är beroende av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyget sättas av rektorn.

text: Förordning (1999:683).

text: Som betyg skall någon av följande beteckningar användas:

text: Godkänt (G)

text: Väl godkänt (VG)

text: Mycket väl godkänt (MVG).

text: Förordning (2007:56).

text: När betyg sätts innan ett ämne eller ett ämnesblock har avslutats, skall de kunskaper bedömas som eleven inhämtat i ämnet eller ämnesblocket fram till och med den aktuella terminen.

text: Om en elev inte når upp till de mål som lokalt bestämts för ett ämne eller ämnesblock, skall betyg inte sättas i ämnet eller ämnesblocket.

text: Förordning (1999:683).

text: de mål som eleverna enligt kursplanerna skall ha uppnått i grundskolan, och

text: de betygskriterier som har fastställts för ämnena och ämnesblocken.

text: När betyg sätts efter det att ett ämne eller ett ämnesblock har avslutats, skall betyget bestämmas med hjälp av

text: Betyget Godkänt skall motsvara de mål som eleverna enligt kursplanerna skall ha uppnått i ämnena i slutet av det nionde skolåret. Statens skolverk får meddela föreskrifter om betygskriterier för betygen Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Betygskriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanerna som krävs för respektive betyg.

text: Om det finns särskilda skäl får läraren vid betygssättningen bortse från enstaka mål som eleven skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret. Med särskilda skäl avses funktionshinder eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven skall kunna nå ett visst mål.

text: Förordning (2007:56).

text: Om en elev inte når upp till de mål i ett ämne som enligt kursplanen ska ha uppnåtts i slutet av det nionde skolåret, ska betyg inte sättas i ämnet. Betyg ska inte heller sättas i ett ämnesblock om eleven inte når upp till målen i samtliga ämnen som ingår i ämnesblocket.

text: I fall som avses i

text: första stycket

text: ska en skriftlig bedömning av elevens kunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket ges. Av bedömningen kan också framgå de stödåtgärder som har vidtagits.

text: Bedömningen ska undertecknas av läraren.

text: Förordning (2008:525).

text: Ämnesprov

text: svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3, 6 och 9,

text: engelska i årskurs 6 och 9, och

text: biologi, fysik eller kemi i årskurs 9.

text: Ämnesprov ska användas i följande ämnen och årskurser för att bedöma elevernas kunskaper i relation till målen i ämnet och, i årskurs 9, även som stöd för betygssättning:

text: Ämnesprov ska genomföras i slutet av årskursen. Statens skolverk får dock meddela föreskrifter om att ämnesprov som avser årskurs 9 får genomföras vid en annan tidpunkt.

text: Skolverket får meddela närmare föreskrifter om ämnesprov.

text: Föreskrifter om ämnesprov som avses i

text: första stycket 3

text: ska utformas så att varje elev deltar i prov i endast ett ämne och antalet provdeltagare så långt som möjligt blir lika stort för varje ämnesprov.

text: Förordning (2010:1036).

text: Betygskatalog m.m.

text: En elevs betyg ska antecknas i en betygskatalog. Beslut enligt

text: och

text: 9 §§

text: att inte sätta betyg i ett ämne eller ett ämnesblock ska också antecknas i betygskatalogen. Av anteckningen ska det framgå om betyget har satts innan eller efter det att ett ämne eller ett ämnesblock har avslutats.

text: Skriftliga bedömningar enligt

text: 9 §

text: ska hållas samlade.

text: Förordning (2008:845).

text: Utfärdande av terminsbetyg och slutbetyg

text: Terminsbetyg skall utfärdas vid slutet av varje termin i årskurs 8 och vid slutet av höstterminen i årskurs 9. Terminsbetyget skall innehålla det senast satta betyget i varje ämne. Det skall framgå om ämnet eller ämnesblocket har avslutats. Terminsbetyg skall inte utfärdas om eleven skall få ett slutbetyg enligt

text: 13 §

text: Rektorn eller den som rektorn bestämmer skall underteckna terminsbetyget.

text: Förordning (1999:683).

text: Slutbetyg ska utfärdas när skolplikten upphör. En elev som därefter har slutfört årskurs 9 har rätt att få ett nytt slutbetyg.

text: Slutbetyget ska innehålla uppgifter om den högsta årskurs eleven genomgått och om elevens senaste betyg i ämnen och ämnesblock. Betyg satta enligt

text: 7 §

text: ska inte ingå i slutbetyget. Till slutbetyget ska det i förekommande fall fogas sådana skriftliga bedömningar som avses i

text: 9 §

text: Rektorn ska underteckna slutbetyget.

text: Förordning (2008:845).

text: Om en elev avgår från en kommuns grundskola utan att slutbetyg utfärdas, skall intyg om avgången utfärdas.

text: den årskurs från vilken eleven avgått,

text: tiden för avgången,

text: de ämnen och ämnesblock i vilka eleven undervisats,

text: i förekommande fall senaste betyg i ämnen och ämnesblock, och

text: antal timmar garanterad undervisning som eleven erbjudits.

text: Intyget skall innehålla uppgifter om

text: Rektorn eller den som rektorn bestämmer skall underteckna intyget.

text: Förordning (1999:683).

text: Intyg om avgång skall sändas till styrelsen för den skola där eleven skall fortsätta sin utbildning om detta är känt.

text: Intyget skall också sändas till elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (1999:683).

text: Prövning m.m.

text: Den som vill ha betyg från grundskolan har rätt att gå igenom prövning. Denna kan avse hela utbildningen i grundskolan eller ett eller flera ämnen eller ämnesblock som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg i avslutat ämne eller slutbetyg från grundskolan.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 11 §§

text: skall tillämpas i fråga om prövningen. Betyg över prövningen skall utfärdas av rektorn eller den som rektorn bestämmer.

text: Förordning (1999:683).

text: Den som redan har slutbetyg från grundskolan har efter prövning i ett eller flera ämnen eller ämnesblock rätt att få ett nytt slutbetyg. Rektorn utfärdar det nya slutbetyget.

text: Om prövningen avser hela utbildningen för den som inte redan har slutbetyg från grundskolan, skall rektorn utfärda slutbetyg.

text: Förordning (1999:683).

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen av betygskatalog, terminsbetyg, slutbetyg och betyg över prövning.

text: Förordning (1999:683).

text: I

text: 26 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rättelse av skrivfel och liknande. Rektorn får besluta om rättelse av betyg.

text: I sådana fall skall ett nytt terminsbetyg, slutbetyg eller betyg över prövning utfärdas. Om det är möjligt skall det felaktiga betyget förstöras. Rättelsen skall antecknas i betygskatalogen.

text: Förordning (1999:683).

text: 8 kap.

text: Överklagande

text: Styrelsens beslut att en elev skall undervisas i särskild undervisningsgrupp enligt

text: 5 kap. 5 §

text: får överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd.

text: Förordning (1997:599).

text: Beslut som rektorn eller någon annan arbetstagare har meddelat enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Beslut av Statens skolverk i ärenden enligt denna förordning får inte överklagas.


dcterms:title: Tillkännagivande (1994:1195) av uppgift om Riksbankens diskonto

rdfs:label: Riksbanken

text: Fullmäktige i Riksbanken ger till känna att Riksbankens diskonto från och med den 4 juli 1994 är fem och en halv procent.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 september 1994, då förordningen (

text: ) med instruktion för Statens ungdomsråd skall upphöra att gälla.

dcterms:title: Förordning (1994:1202) med instruktion för Ungdomsstyrelsen

rdfs:label: Civildepartementet UNG

text: Uppgifter

text: Ungdomsstyrelsen är en central förvaltningsmyndighet för ungdomsfrågor.

text: främja goda uppväxtvillkor för ungdomar,

text: verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen,

text: verka för att statliga och kommunala insatser för ungdomar samordnas,

text: följa utvecklingen, redovisa och sprida kunskaper om ungdomars uppväxtvillkor,

text: verka för förnyelse av ungdomsverksamheten i kommunerna och i föreningslivet,

text: utvärdera effekterna av statliga och kommunala insatser för ungdomar.

text: Ungdomsstyrelsen skall särskilt

text: Ungdomsstyrelsen fullgör också uppgifter enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till ungdomsorganisationer och beslutar om stöd enligt

text: 8 § lagen (1994:243)

text: om Allmänna arvsfonden, när det gäller sådana utvecklingsprojekt för ungdomar där regeringen har ställt särskilda medel till myndighetens förfogande.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på Ungdomsstyrelsen med undantag för

text: och

text: 21 §§

text: Myndighetens ledning

text: Ungdomsstyrelsens generaldirektör är chef för myndigheten.

text: Styrelsen

text: Myndighetens styrelse består av högst elva personer, generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Utöver vad som anges i

text: 13 § verksförordningen (1987:1100)

text: skall styrelsen besluta i frågor om grundbidrag enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till ungdomsorganisationer.

text: Anställningar m. m.

text: Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid.


rpubl:andrar: ändr. 4, 5, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 4 §§; nya 5 a, 5 b, 5 c, 6 b, 6 c §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1994:1205 i lydelse enligt SFS 2011:19

dcterms:title: Förordning (1994:1205) om producentansvar för returpapper

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Regeringen föreskriver följande.

text: I denna förordning regleras producenters skyldighet att samla in och ta hand om returpapper.

text: Syftet med förordningen är att producenterna skall se till att 75 viktprocent av de tidningar som konsumeras i Sverige samlas in som returpapper för att materialåtervinnas eller tas om hand på ett annat miljömässigt godtagbart sätt.

text: Förordning (2004:557).

text: Med

text: returpapper

text: avses i denna förordning avfall av tidningar.

text: Med tidningar jämställs tidskrifter, direktreklam, telefonkataloger, kataloger för postorderförsäljning och liknande produkter av papper.

text: tillverkar eller importerar sådant papper som tidningar trycks på,

text: trycker eller låter trycka tidningar,

text: importerar tidningar.

text: Med en

text: producent

text: avses i denna förordning den som yrkesmässigt för distribution inom Sverige

text: En producent skall se till att det finns ett lämpligt insamlingssystem för returpapper som är hänförligt till producenten.

text: Ett insamlingssystem skall anses som lämpligt om det är lättillgängligt, underlättar för den som innehar returpapper att lämna ifrån sig detta och i övrigt ger god service åt dem som skall lämna returpapper till systemet.

text: Vid bedömningen av om insamlingssystemet är att anse som lämpligt skall särskilt beaktas vad som vid samråd enligt

text: 5 a §

text: framkommit om förhållandena i kommunen.

text: Naturvårdsverket får meddela närmare föreskrifter om den skyldighet som avses i

text: första stycket

text: Förordning (2004:557).

text: Hushåll och andra konsumenter av tidningar skall sortera ut returpapper från hushållsavfall och annat avfall och lämna det för insamling i de insamlingssystem som producenterna tillhandahåller.

text: Förordning (1996:1082).

text: En producent som skall tillhandahålla ett insamlingssystem enligt

text: 4 §

text: skall samråda med berörd kommun i frågor som rör insamlingssystemet. Med berörd kommun avses en kommun där skyldigheten enligt

text: 4 §

text: att genom insamlingssystem ta hand om returpapper skall fullgöras.

text: Samrådet skall syfta till att med hänsyn till de lokala förhållandena i kommunen samordna producentens ansvar med kommunens renhållningsskyldighet. I samrådet skall diskuteras hur kommunen kan underlätta uppbyggnaden av insamlingssystemet, exempelvis genom att anvisa platser för insamling av returpapper, och vilka åtgärder mot nedskräpning runt platserna för insamling som producenten avser att vidta eller som vidtas.

text: Producenten skall vid samrådet lämna de uppgifter som kommunen behöver för att kunna informera hushållen enligt

text: 6 b §

text: Förordning (2004:557).

text: lämna en utförlig redogörelse till kommunen för hur producenten fullgör eller avser att fullgöra de skyldigheter som följer av

text: 4 §

text: lämna de uppgifter som avses i

text: 5 a § tredje stycket

text: till kommunen, och

text: ge kommunen tillfälle att överlägga med producenten om de förändringar eller den samordning som kommunen anser behövs.

text: Förordning (2004:557).

text: Producenten skall fullgöra sin samrådsskyldighet genom att självmant eller på kommunens begäran

beteckning: 5 c §

text: Kommunen skall vid samrådet ge producenten möjlighet att lämna synpunkter på utformningen av informationen till hushållen enligt

text: 6 b §

text: Förordning (2004:557).

ordinal: 5 c

text: En producent skall se till att returpapper som lämnats i enlighet med

text: och

text: 5 §§

text: transporteras bort samt materialåtervinns eller tas om hand på ett annat miljömässigt godtagbart sätt.

text: Naturvårdsverket får meddela närmare föreskrifter om de skyldigheter som avses i

text: första stycket

text: Förordning (1998:917).

beteckning: 6 a §

text: När returpapper enligt

text: 6 §

text: skall transporteras genom en producents försorg, får inte någon annan än producenten eller den producenten anlitar för ändamålet ta befattning med transporten.

text: Förordning (1998:917).

ordinal: 6 a

beteckning: 6 b §

text: syftet med insamlingen,

text: skyldigheten att sortera ut returpapper och anvisningar om hur sorteringen skall gå till,

text: de insamlingssystem som hushållen har tillgång till och

text: de återvinningsresultat som sorteringen bidrar till.

text: Förordning (2004:557).

text: När en kommun informerar hushållen om avfallshanteringen inom kommunen skall informationen i fråga om returpapper innehålla upplysningar om

ordinal: 6 b

beteckning: 6 c §

text: En producent skall i fråga om returpapper se till att andra än hushåll får sådan information som avses i

text: 6 b §

text: Förordning (2004:557).

ordinal: 6 c

text: uppgift om resultatet av insamlingsverksamheten och materialåtervinningen,

text: de uppgifter om tillverkning, tryckning och import som Naturvårdsverket behöver för att kontrollera att insamlingsnivån uppnås.

text: En producent skall till Naturvårdsverket lämna

text: Naturvårdsverket får meddela närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheterna som avses i

text: första stycket

text: Förordning (1998:917).

text: Bestämmelser om tillsyn finns i

text: 26 kap.

text: miljöbalken

text: och i miljötill-

text: synsförordningen (2011:13)

text: . Bestämmelser om det operativa tillsynsansvar som hör samman med denna förordning finns i

text: 26 kap. 3 § tredje stycket miljöbalken

text: samt 2 kap. 4, 29 och 30 §§ miljötillsynsförordningen.

text: Förordning (2011:19).

text: 9 § Har upphävts genom förordning (1998:917).

type: upphavd

text: Naturvårdsverket får meddelande ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (1998:917).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1994.

text: Genom förordningen upphävs förordningarna (1985:351, 1988:253, 1989:170 och 1992:306) om sommartid.

dcterms:title: Förordning (1994:1207) om sommartid

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Regeringen föreskriver följande.

text: den 26 mars--24 september 1995,

text: den 31 mars--27 oktober 1996,

text: den 30 mars--26 oktober 1997.

text: Sommartid skall gälla i landet under perioderna

text: Sommartid innebär att normaltiden ökas med en timme. Bestämmelser om normaltid finns i förordningen (

text: ) om svensk normaltid.

text: Sommartiden börjar klockan 02.00 normaltid den första dagen i varje period. Tiden anges då som klockan 03.00 sommartid.

text: Sommartiden upphör klockan 03.00 sommartid den sista dagen i varje period. Tiden anges då som klockan 02.00 normaltid.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 september 1994 och gäller till utgången av juni 1996. Bestämmelserna skall dock tillämpas på utbildning som äger rum från och med den 1 juli 1994.

dcterms:title: Förordning (1994:1214) om statsbidrag till försöksverksamhet med aspirantutbildning på eftergymnasial nivå

text: Regeringen föreskriver följande.

text: Inledande bestämmelser

text: Statsbidrag får lämnas för försöksverksamhet med aspirantutbildning på efter gymnasial nivå enligt bestämmelserna i denna förordning.

text: Statsbidrag får inte lämnas för en sådan del av utbildningen för vilken statsbidrag lämnas i någon annan ordning.

text: Statsbidrag får lämnas med högst 22 800 kronor för varje aspirant.

text: Utbildningen

text: Utbildningen skall vara på eftergymnasial nivå och bestå av dels handledd praktik hos ett företag, dels teoretiska studier vid ett universitet eller en högskola eller hos en annan utbildningsanordnare.

text: Utbildningen skall pågå på heltid under minst nio och högst tolv månader och vara avslutad senast den 30 juni 1996.

text: De teoretiska studierna skall syfta till att öka den studerandes kompetens i ett ämne som har betydelse för den valda yrkesinriktningen.

text: Utbildningen vid universitet och högskolor får anordnas som uppdragsutbildning.

text: Utbildningen skall bedrivas i Sverige.

text: Utbildningen skall vara avgiftsfri för den studerande.

text: Tillträde till utbildningen

ordinal: a

text: är anmälda som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen i den ordning som Arbetsmarknadsstyrelsen föreskriver och inte har kunnat få ett lämpligt arbete,

ordinal: b

text: har slutfört en utbildning på en linje eller ett nationellt program i gymnasieskolan eller har en likvärdig utbildning,

ordinal: c

text: är bosatta i Sverige, och

ordinal: d

text: har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.

text: Till utbildningen får endast antas personer som vid utbildningens början

text: Ansökan och utbetalning

text: Ansökan om statsbidrag skall göras av den som är ansvarig för utbildningen. Ansökan skall göras hos Utredningen om kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (U 1994:06).

text: Statsbidrag betalas ut av Kammarkollegiet till företaget efter beslut av utredningen.

text: Utredningen får också pröva övriga frågor som kan bli aktuella vid tillämpningen av denna förordning.

text: Tillsyn och uppgiftsskyldighet

text: Utbildningen skall stå under tillsyn av utredningen.

text: Utbildningsanordnarna är skyldiga att lämna de uppgifter som utredningen bestämmer.

text: Studiestöd

text: Den som går igenom en utbildning enligt denna förordning kan få studiemedel enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: och

text: studiestödsförordningen (1973:418)

text: eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa enligt lagen (

text: ) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och förordningen (

text: ) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Detta gäller trots att utbildningen inte anges i bilagan till

text: studiestödsförordningen

text: och trots bestämmelsen i

text: 2 § första stycket

text: förordningen om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Det gäller även om utbildningen anordnas som uppdragsutbildning.

text: Rapportering

text: det antal studerande som har fått studiestöd för utbildning enligt denna förordning,

text: de belopp som har betalats ut i form av bidrag och lån, samt

text: de utbildningar som studiestöd har betalats för.

text: Centrala studiestödsnämnden skall för varje kalenderhalvår till regeringen redovisa

text: Överklagande

text: Beslut enligt denna förordning av utredningen får inte överklagas.