rpubl:andrar: upph. 1 kap; nuvarande 5 kap 16 §, 10 kap 7, 8, 9 §§ betecknas 5 kap 17 §, 10 kap 8, 9, 10 §§; ändr. 3 kap 3 §, 5 kap 1 §, 6 kap 9, 16, 18, 19, 20 §§, 7 kap 2, 10 §§, 9 kap 6,12 §§, 10 kap 5 §, bil. 1; rubr. närmast före 5 kap 16 §, 10 kap 8, 9 §§ sätts närmast före 5 kap 17 §, 10 kap 9, 10 §§ ; nya 1 kap, 2 kap 7, 8, 9,10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17 §§, 5 kap 16, 18 §§, 10 kap 7 §, rubr. närmast före 2 kap, 7, 9, 12 §§, 5 kap 16 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2 §, 3 kap 1 §, 5 kap 6 §, 7 kap 1, 2 §§, bil. 3

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 2, 2 kap 2 §, 7 kap 10 §, 11 kap 4, 5 §§; nya 11 kap. 5 a, 12 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2 §, 10 kap 6 §, bil. 2

rpubl:andrar: upph. 2 kap 15, 16 §§, 7 kap, rubr. närmast före 1 kap 9, 10 §§; ändr. 1 kap 3, 5, 8, 9, 10 §§, 5 kap 14, 15, 16 §§, rubr. närmast före 5 kap 14, 15, 16 §§; nya 1 kap 8 a §, 7 kap, rubr. närmast före 1 kap 8 a §

rpubl:andrar: nuvarande 1 kap 3, 5 §§ betecknas 2 kap 20, 18 §§, nuvarande 1 kap 8, 8 a, 9, 10 §§ betecknas 1 kap 4, 5, 6, 7 §§; ändr. 1 kap nya 5, 6 §§, 2 kap nya 20 §, 5 kap 16 §, 7 kap 1, 4, 8, 9, 10 §§ i 1994:35; rubr. närmast före 1 kap 3, 5, 8, 8 a §§ sätts närmast för 2 kap 20, 18 §§, 1 kap 4, 5 §§; ny 5 p övergångsbest. till 1994:35

rpubl:andrar: upph. rubr. närmast före upphävda 6 kap 22 §; ändr. 2 kap 19, 20 §§, 5 kap 9, 11 §§, 12 kap 1, 2 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph. 8 kap 15, 16 §§, 4 p övergångsbest. till 1994:35, rubr. närmast före 8 kap 15 §; ändr. 1 kap 2 §, 2 kap 18, 21 §§, 3 kap 2 §, 6 kap 16 §, 7 kap 11, 12 §§, 9 kap 12 §, 10 kap 5 §; nya 5 kap 1 a §, rubr. närmast före 5 kap 1 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1996.

text: Bestämmelserna om riksrekryterande idrottsutbildningar i 2 och

text: 12 kap.

text: skall tillämpas på utbildningar som påbörjas efter den 1 juli 1996.

text: För de elever som påbörjat en riksrekryterande idrottsutbild- ning före den 1 juli 1996 skall äldre bestämmelser tillämpas.

rpubl:andrar: upph. bil. 3; ändr. 1 kap 12 §, 2 kap 2, 4 §§, 12 kap 3 §, bil. 2; nya 2 kap 2 a, 2 b §§

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 3 §, bil. 2

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om bilaga 2 till förordningen, den 1 januari 1997, i fråga om

text: 7 kap. 1 §

text: , den 1 juli 1997 och i övrigt den 15 januari 1997.

text: Bestämmelserna i

text: 1 kap.

text: 8 a

text: och

text: 9 §§

text: 3 kap. 3 §

text: 5 kap.

text: och

text: 16 §§

text: skall tillämpas på utbildning som äger rum efter den 1 juli 1997.

text: För elever som före den 1 juli 1997 i ämnet svenska har börjat på kursen B: Språk - litteratur - samhälle (120 gymnasiepoäng) skall sättas två betyg, nämligen ett i svenska språket och ett i litteraturkunskap.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 9 §, 2 kap 20 §, 3 kap 3 §, 5 kap 2, 3, 5, 9, 12, 16 §§, 7 kap 1, 8, 9 §§, bil. 2; nya 1 kap 8 a §, 7 kap 11 a, 13 a §§, rubr. närmast före 1 kap, 8 a §, 7 kap 11 a, 13 a §§

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 8, 9 §§; ny 7 kap 8 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998 och skall tillämpas på utbildning som äger rum efter den 1 juli 1998.

text: Om det till en utbildning även finns sökande som åberopar sifferbetyg enligt äldre bestämmelser skall urvalet mellan de sökande ske i två olika grupper. Gruppernas storlek skall proportioneras efter antalet sökande inom respektive grupp. För dem som åberopar sifferbetyg skall bestämmelserna i

text: 6 kap.

text: 8 §§

text: gälla i deras äldre lydelse.

rpubl:andrar: upph. 6 kap 8 §; ändr. 2 kap 19 §, 6 kap 1, 4, 5, 6, 7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1997.

text: Bestämmelsen i

text: 2 kap. 2 §

text: och bilaga 3 skall i sin nya lydelse tillämpas första gången i fråga om utbildning som startar läsåret 1998/99.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2 §, bil. 2; ny bil. 3

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1997.

text: Vid tillämpning av bestämmelsen i

text: 5 kap. 12 §

text: om rätt till modersmålsundervisning i sammanlagt högst sju läsår skall även tid för hemspråksundervisning enligt äldre bestämmelser räknas.

rpubl:andrar: upph. 5, 8 kap; ändr. 1 kap 9 §, 4 kap 4 §, bil. 2; nya 5, 8 kap

text: Denna förordning träder i kraft den 15 december 1997.

text: Bestämmelserna i

text: 9 kap. 6 §

text: och i bilaga 3 i sina nya lydelser och

text: 9 kap. 5 a §

text: skall tillämpas första gången i fråga om utbildning som startar läsåret 1998/99.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2 §, 9 kap 6 §, bil. 3; ny 9 kap 5 a §

rpubl:andrar: nuvarande 7 kap 13 a § betecknas 7 kap 13 b §, rubr. närmast före 7 kap 13 a § sätts närmast före 7 kap 3 b §; ändr. 7 kap 1 §, 11 kap 3, 6 §§, rubr. närmast före 7 kap 12 §, bil. 2, 3; nya 1 kap 6 a §, 7 kap 13 a §, 11 kap 8 §

rpubl:andrar: upph. 12 kap 2 §; ändr. 12 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 18 §, 6 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 1, 8 §§, 10 kap 6 §, bil. 2, 3

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 1 kap. 6 §

text: samt

text: 5 kap.

text: och

text: 5 §§

text: den 1 oktober 1999, och i övrigt den 1 januari 2000. Bestämmelserna som träder i kraft den 1 januari 2000 skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2000.

text: En elev som har påbörjat sin utbildning i gymnasieskolan före den 1 oktober 1999 har rätt att slutföra sina studier i engelska som C-språk enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: upph. 5 kap 5 §; ändr. 1 kap 2, 6, 10 §§, 2 kap 19 §, 5 kap 4 §, 6 kap 1, 4 §§, 7 kap 4 §, rubr. närmast före 1 kap 10 §

text: Denna förordning träder i kraft den 2 januari 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2000. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2000, om inte annat föreskrivs nedan.

text: Bestämmelserna i

text: 1 kap. 12 §

text: 5 kap.

text: och

text: 20 §§

text: 6 kap. 15 § andra stycket

text: 7 kap. 1 § tredje stycket

text: 4 § tredje stycket

text: 9 § första stycket andra meningen

text: och

text: 14 § första stycket

text: samt

text: 8 kap. 1 §

text: skall tillämpas på den undervisning som sker efter den 1 juli 2000.

text: Elever som efter avbrott i studierna återupptar utbildning som påbörjats före den 1 juli 2000 får fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2000. Detsamma gäller för elever som återintas i gymnasieskolan enligt

text: 6 kap. 16 §

text: Förordning (2001:256).

text: Betyg satta på kurser inom gymnasieskolan före den 1 juli 2000 får tas med i slutbetyget även för elever som påbörjar en ny utbildning i gymnasieskolan efter den 1 juli 2000. Detsamma gäller för elever som efter avbrott i studierna återupptar utbildning eller som återintas på en utbildning i gymnasieskolan efter den 1 juli 2000. Närmare föreskrifter får meddelas av Statens skolverk.

text: Den som har påbörjat utbildningen före den 1 juli 2000 har rätt att gå igenom sådan prövning som anges i

text: 7 kap. 14 §

text: enligt kursplaner som gällde den 30 juni 2000. Sådan prövning får avläggas endast i en kommun eller ett landsting som har anordnat den aktuella kursen och får genomföras längst t.o.m. den 30 juni 2004.

text: Förordning (2001:256).

text: Sådana elever skall anses ha slutfört ett fullständigt nationellt eller specialutformat program om studierna omfattar sammanlagt mer än 2 450 poäng.

text: Förordning (2001:256).

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2000. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om utbildning som påbörjats före den 1 juli 2000, om inte annat föreskrivs i punkterna 2 och 3.

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap. 9 §

text: 7 kap. 19 §

text: och

text: 8 kap. 1 a §

text: Bestämmelserna i

text: 9 kap.

text: och

text: 10 §§

text: samt

text: 10 kap. 2 a §

text: skall tillämpas första gången vid intagning till läsåret 2001/2002.

rpubl:andrar: upph. 5 kap 5, 6 §§; ändr. 2 kap 9 §, 5 kap 3, 4, 20 §§, 9 kap 1, 10 §§, 10 kap 6 §, bil. 1, 2, 3, rubr. närmast före 2 kap 8 §; nya 7 kap 19 §, 8 kap 1 a §, 10 kap 2 a §, rubr. närmast före 7 kap 19 §, 8 kap 1 a §, 3, 4 p ikrafttr.- och övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2, 6 §§, 7 kap 3, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 8 kap 1 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2001.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2001.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 18 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2001. Äldre bestämmelser i

text: 7 kap. 14 § första stycket

text: om prövning gäller fortfarande i fråga om utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2000.

rpubl:andrar: nuvarande 3, 4 p i ikrafttr.- och övergångsbest. till 1999:844 betecknas 4, 5 p; ändr. 3, 4, 5 p i ikrafttr.- och övergångsbest. till 1999:844, bil. 2, 3; ny 10 kap 11 §

rpubl:andrar: ändr. 9 kap 1 §, 11 kap 7 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 20 §, 10 kap 2 a, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2 §, bil. 2

rpubl:andrar: ändr. 10 kap 11 §

rpubl:andrar: utgår genom 2006:1279

rpubl:andrar: ändr. 8 kap 1 a §; nya 6 kap 20 a, 20 b §§, rubr. närmast före 6 kap 20 a, 20 b §§

text: Denna förordning träder i kraft i fråga om

text: 1 kap. 6 §

text: 2 kap. 17 §

text: 5 kap. 19 §

text: och

text: 7 kap. 4 §

text: den 1 augusti 2006, och i övrigt den 1 januari 2007. Bestämmelserna skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2007.

text: Äldre bestämmelser skall tillämpas på utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2007.

rpubl:andrar: upph. 1 kap 8 §, 2 kap 14, 15, 16 §§, rubr. närmast före 2 kap 14 §, 5 kap 19 §; nuvarande 5 kap 20 § betecknas 8 kap 1 b §; ändr. 1 kap 2, 5, 6, 11 §§, 2 kap 17 §, 5 kap 18, 19 §§, 6 kap 1, 2, 4, 14 §§, 7 kap 4 §, rubr. närmast före 5 kap 17 §, rubr. närmast före 5 kap 20 § sätts närmast före nya 8 kap 1 b §; nya 5 kap 1 a, 1 b §§, 8 kap 1 c §, rubr. närmast före 5 kap 1 a §

rpubl:andrar: utgår genom 2006:1281

rpubl:andrar: utgår genom 2006:1282

rpubl:andrar: utgår genom 1283

rpubl:andrar: utgår 1 kap 2, 5, 11 §§, 6 kap 1, 2, 4, 14 §§, rubr. närmast före 2 kap 14 §, första, tredje, sjätte, sjunde delsatsen i 2006:951

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. De nya betygsbenämningarna i

text: 7 kap. 4 §

text: skall tillämpas på betyg som sätts efter den 1 juli 2007.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 6 §, 2 kap 17 §, 7 kap 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2007. De nya betygsbenämningarna skall tillämpas på betyg som sätts efter den 1 juli 2007.

text: Denna förordning träder i kraft den 15 juli 2007 och tillämpas första gången i fråga om utbildningar som skall starta läsåret 2008/2009.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 2 §, 12 kap 2 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2008 i fråga om

text: 6 kap.

text: och

text: 2 §§

text: och i övrigt den 15 augusti 2007.

text: Bestämmelserna i

text: 6 kap.

text: och

text: 2 §§

text: skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2008.

text: Bestämmelserna i

text: 7 kap.

text: och

text: 10 §§

text: skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 15 augusti 2007. För de elever som börjat sin utbildning före denna tidpunkt skall den äldre lydelsen av

text: 7 kap.

text: och

text: 10 §§

text: tillämpas.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 7, 10, 12 §§

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 10 §

text: Denna förordning träder i kraft den 28 juni 2010 i fråga om

text: 2 kap. 35 §

text: och i övrigt den 15 april 2010.

text: De bestämmelser som träder i kraft den 15 april 2010 ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2011.

text: För utbildning som påbörjats tidigare gäller äldre föreskrifter.

text: I stället för vad som anges i

text: 2 kap.

text: och

text: 14 §§

text: ska ansökan om särskild variant respektive riksrekryterande utbildning första gången göras senast den 15 augusti 2010.

text: Beslut enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 28 §§

text: ska första gången fattas senast den 31 oktober 2010.

rpubl:andrar: upph. 1 kap. 8, 15 §§, 2 kap., 5 kap. 14 §, bil. 1; ändr. 1 kap. 2, 4, 6 §§, 5 kap. 1, 17 §§, 6 kap. 1 §, 12 kap. 2 §, rubr. närmast före 1 kap. 4 §, 5 kap. 17 §, rubr. till 7 kap., rubr. närmast före 6 kap. 1 §, sätts närmast före 6 kap. 2 §; nya 1 kap. 6 a §, 2 kap., 7 kap. 20 §, rubr. närmast före 1 kap. 2, 6 a §§, 6 kap. 1 §, 7 kap. 20 §, bil. 1

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2013 i fråga om

text: 6 kap. 4 §

text: och i övrigt den 15 augusti 2010.

text: De bestämmelser som träder i kraft den 15 augusti 2010 ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2011. För utbildning som påbörjats tidigare gäller äldre bestämmelser.

text: Elever som har påbörjat sin utbildning före den 1 juli 2011 och som efter avbrott i studierna vill återuppta sin gymnasieutbildning efter den 1 juli 2011 och vilkas påbörjade utbildning inte längre erbjuds i gymnasieskolan, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2011. Detsamma gäller för elever som återintas i gymnasieskolan.

text: Om det finns särskilda skäl, får rektorn besluta att de elever som avses i 3 får fullfölja utbildningen enligt äldre bestämmelser.

text: Denna förordning träder i kraft den 15 oktober 2010 i fråga om

text: 6 kap. 14 §

text: och i övrigt den 1 januari 2014.

text: Bestämmelsen i

text: 6 kap. 4 §

text: i sin nya lydelse tillämpas första gången vid antagning till utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2014.

text: Denna förordning träder i kraft den 15 december 2010 och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2011.

text: I stället för vad som anges i

text: 2 kap. 4 §

text: ska ansökan om särskild variant inom det estetiska området första gången göras senast den 1 februari 2011.

text: Beslut enligt

text: 2 kap. 3 a §

text: ska första gången fattas senast den 1 mars 2011.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 2 §; ny 2 kap. 3 a §, rubr. närmast före 2 kap. 3 a §

dcterms:identifier: SFS 1992:394 i lydelse enligt SFS 2011:5

rdfs:comment: Rättelseblad 2010:235 och 2010:1333 har iakttagits.

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: I denna förordning finns bestämmelser om gymnasieskolan utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: Definitioner

text: arbetsplatsförlagt lärande

text: : lärande på ett program som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan,

text: fullständigt program

text: : betyg från kurser i en omfattning om 2 500 gymnasiepoäng enligt en individuell studieplan,

text: garanterad undervisningstid

text: : den minsta undervisningstid i timmar som eleverna ska erbjudas enligt

text: 16 kap. 18 § skollagen (2010:800)

text: gymnasial lärlingsutbildning

text: : utbildning inom ett yrkesprogram som till mer än hälften genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan,

text: gymnasiearbete

text: : en uppgift om 100 gymnasiepoäng som eleverna genomför inom ramen för examensmålen,

text: gymnasiegemensamma ämnen

text: : de ämnen som ska ingå i programmen i den omfattning som framgår av bilaga 3 till

text: skollagen

text: gymnasiepoäng

text: : ett mått på studieomfattningen av en kurs,

text: karaktärsämnen

text: : de ämnen genom vilka ett program får sin karaktär,

text: nya kurser

text: : kurser som initieras av huvudmän eller av andra intressenter enligt

text: 6 a §

text: och som Statens skolverk har meddelat föreskrifter om enligt

text: 6 §

text: programfördjupning

text: : sådana ämnen eller kurser som inom examensmålen kompletterar de gymnasiegemensamma och programgemensamma ämnena och som Skolverket meddelat föreskrifter om enligt

text: 5 kap. 17 §

text: programgemensamma ämnen

text: : kurser i gymnasiegemensamma ämnen utöver den omfattning som anges i bilaga 3 till

text: skollagen

text: eller andra kurser och som ska läsas av alla elever på programmet,

text: riksrekryterande utbildning

text: : en utbildning till vilken sökande från hela landet ska tas emot i första hand,

text: studieväg

text: : det program, och i förekommande fall den inriktning, den gymnasiala lärlingsutbildning eller den särskilda variant som eleven går på,

text: särskild variant

text: : en utbildning som enligt

text: 2 kap. 2 §

text: får avvika från vad som annars gäller för nationella program,

text: undervisningstid

text: : tid för arbete som planerats av lärare och elever tillsammans och som eleverna genomför under en lärares ledning,

text: yrkesutgång

text: : en benämning för en viss yrkeskompetens till vilken en kombination av kurser inom yrkesprogrammens programfördjupning leder,

text: yrkesämnen

text: : yrkesinriktade karaktärsämnen.

text: Förordning (2010:1040).

text: I förordningen avses med

text: Läroplan

text: För gymnasieskolan gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för gymnasieutbildningen.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

text: Examensmål

text: För varje nationellt program ska det finnas ett examensmål som regeringen meddelar föreskrifter om.

text: Förordning (2010:235).

text: Kurser och kursplaner

text: 5 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: För varje ämne ska det finnas en ämnesplan i vilken varje kurs i ämnet ingår. Ämnesplanen ska ge utrymme för läraren och eleverna att själva planera undervisningen.

text: ämnets syfte,

text: det centrala innehållet för varje kurs,

text: hur många gymnasiepoäng som varje kurs omfattar, och

text: kunskapskraven för varje kurs.

text: Av ämnesplanen ska följande framgå:

text: Förutom när det gäller de gymnasiegemensamma ämnena får Statens skolverk meddela föreskrifter om ämnesplaner. Av föreskrifterna får det framgå att vissa kurser eller ämnen bara får anordnas på vissa utbildningar.

text: Förordning (2010:235).

text: Nya kurser

text: En ny kurs ska ge kunskaper i ett befintligt ämne eller i ett nytt ämne.

text: En huvudman eller en annan intressent får ansöka hos Statens skolverk om en ny kurs.

text: Skolverket får meddela föreskrifter om ansökan.

text: Förordning (2010:235).

text: Föreskrifter om ämnesplaner för yrkesämnen ska meddelas efter samråd med ett nationellt programråd.

text: Förordning (2010:1040).

text: 8 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:235).

text: Särskilda föreskrifter om kursplaner m.m.

text: I

text: 9 kap. 5 §

text: och

text: 10 kap. 7 §

text: finns särskilda föreskrifter om kursplaner m.m. för döva och hörselskadade samt svårt rörelsehindrade elever.

text: Poängplan

text: Poängplan för gymnasieskolans nationella och specialutformade program finns i bilaga 2 till

text: skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1999:844).

text: Undervisningstid

text: Huvudmannen beslutar om antalet undervisningstimmar för varje kurs och för gymnasiearbetet samt om fördelningen av undervisningstiden.

text: Huvudmannen ska redovisa hur eleven har fått sin garanterade undervisningstid.

text: Förordning (2010:1040).

text: Individuell studieplan

text: För varje elev skall det upprättas en individuell studieplan. Den skall innehålla uppgifter om elevens studieväg och om de val av kurser eleven gjort. Av studieplanen skall det också framgå om eleven följer ett fullständigt, utökat eller reducerat program. Om eleven följer ett utökat program skall det framgå vilka kurser som ingår i elevens fullständiga program och vilka kurser som ligger utanför det fullständiga programmet.

text: Förordning (2007:641).

text: Arbetsplaner

text: För genomförandet av de fastställda målen för utbildningen skall det finnas en arbetsplan.

text: Arbetsplanen skall utarbetas under medverkan av lärare och övrig berörd personal samt representanter för eleverna. Rektorn beslutar om arbetsplanen.

text: Arbetsplanen skall kontinuerligt följas upp och utvärderas.

text: Förordning (1995:1269).

text: Skolhälsovård

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård, som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: ankommer på kommunen såsom huvudman för utbildningen, får i stället fullgöras av ett landsting, om kommunen och landstinget är ense om detta.

text: I de fall där ett landsting såsom huvudman skall ansvara för skolhälsovården enligt

text: skollagen

text: , får sådana uppgifter i stället fullgöras av en kommun om landstinget och kommunen är ense om detta.

text: 15 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:235).

text: 2 kap.

text: Nationella inriktningar och avvikelser inom de nationella programmen m.m.

text: Nationella inriktningar

text: De nationella inriktningarna framgår av bilaga 1.

text: De nationella inriktningarna inom estetiska programmet, hantverksprogrammet, industritekniska programmet och naturbruksprogrammet får börja det första läsåret. Övriga inriktningar får börja det andra eller tredje läsåret.

text: Förordning (2010:235).

text: Särskilda varianter

text: En särskild variant är en utbildning inom ett nationellt program där hela eller delar av det sammantagna utrymmet för en nationell inriktning och för programfördjupning på ett nationellt program avviker från vad som annars gäller. Avvikelsen ska omfatta minst 300 gymnasiepoäng. På högskoleförberedande program får det även finnas särskilda varianter inom det estetiska området.

text: Utbildningen ska ha en tydlig egen identitet men i huvudsak rymmas inom examensmålet för ett program.

text: För en idrottsutbildning gäller i stället bestämmelserna i

text: 30 §§

text: Förordning (2010:1339).

text: Förutsättningar för godkännande

text: utbildningen är av god kvalitet,

text: det finns en lokal eller regional efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger,

text: kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial utbildning, och

text: uppställda behörighetskrav och urvalsgrunder uppfyller kraven i

text: 8 §

text: respektive

text: 9 §

text: Förordning (2010:235).

text: En särskild variant ska godkännas av Statens skolverk om villkoren i

text: 2 §

text: är uppfyllda och om

text: Förutsättningar för godkännande av särskilda varianter inom det estetiska området

text: utbildningen är av hög kvalitet,

text: utbildningen efterfrågas av elever med särskilda färdigheter inom det estetiska området,

text: kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till utbildningens

text: huvudmannen har ställt upp behörighetskrav och urvalsgrunder enligt

text: och

text: 9 §§

text: Förordning (2010:1339).

text: En särskild variant inom det estetiska området ska godkännas om villkoren i

text: 2 §

text: är uppfyllda och om syfte och kostnaden för annan gymnasial utbildning, och

text: Ansökan

text: En kommun eller ett landsting får ansöka om att en utbildning ska godkännas som särskild variant. Ansökan ska göras senast den 1 februari kalenderåret innan det år utbildningen på programmet planeras att starta.

text: Förordning (2010:235).

text: en beskrivning av utbildningens innehåll,

text: i förekommande fall, uppgift om tidigare elevers resultat på motsvarande utbildning,

text: uppgift om kostnaden för utbildningen,

text: i förekommande fall, uppgift om antalet elever som genomgått motsvarande utbildning,

text: i förekommande fall, en beskrivning av huvudmannens tidigare erfarenhet av att bedriva motsvarande utbildning,

text: i förekommande fall, en ansökan om nya kurser enligt

text: 1 kap. 6 a §

text: eller uppgift om att huvudmannen har ansökt om nya kurser, och

text: uppgift om huruvida, och i så fall en beskrivning av hur, huvudmannen vill ställa upp särskilda förkunskapskrav enligt

text: 8 §

text: eller tillämpa kompletterande urvalsgrunder enligt

text: 9 §

text: Förordning (2010:235).

text: Ansökan ska innehålla

text: När ansökan avser ett yrkesprogram ska den, förutom det som anges i

text: 5 §

text: , innehålla uppgift om hur kravet på arbetsplatsförlagt lärande ska uppfyllas och vilket behov på arbetsmarknaden utbildningen är avsedd att fylla samt ett yttrande från aktuellt lokalt programråd.

text: Förordning (2010:235).

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om ansökan.

text: Förordning (2010:235).

text: Särskilda förkunskapskrav

text: För behörighet till en särskild variant får krav ställas på att den sökande har kunskaper i ett sådant ämne eller ämnesområde som är utmärkande för varianten.

text: Förordning (2010:235).

text: Urval

text: Vid urval bland behöriga sökande får, förutom till betygen, hänsyn tas till ett prov för bedömning av den sökandes färdigheter eller kunskaper inom det ämne eller ämnesområde som den särskilda varianten är inriktad mot.

text: Förordning (2010:235).

text: Handläggning och beslut

text: Berörda nationella programråd ska höras om ansökan avser yrkesprogram.

text: Förordning (2010:235).

text: Ett beslut om särskild variant ska gälla i sex år. Av beslutet ska det framgå vid vilken skola varianten ska anordnas och i förekommande fall om särskilda behörighetskrav eller kompletterande urvalsgrunder får användas. Beslutet innebär att varianten bara får anordnas på den aktuella skolan av den huvudman som har fått sin ansökan godkänd.

text: Statens skolverks beslut ska enligt

text: 5 kap. 54 § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: innehålla uppgift om det belopp hemkommunen ska betala i interkommunal ersättning. Beloppet ska varje år räknas upp med det skolindex som har föreskrivits enligt förordningen (

text: ) om skolindex.

text: Om det kommer fram uppgifter som inte var kända när beslutet fattades eller det finns andra särskilda omständigheter, får Skolverket besluta om ett nytt belopp under beslutets giltighetstid.

text: Förordning (2010:235).

text: Gemensamma bestämmelser om riksrekryterande utbildningar för andra än riksrekryterande idrottsutbildningar

text: Förutsättningar

text: en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger,

text: ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet, eller

text: ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses.

text: Riksrekrytering ska beslutas för nationella program, nationella inriktningar, särskilda varianter och gymnasiala lärlingsutbildningar om det finns

text: utbildningen vara av god kvalitet,

text: kostnaden för utbildningen vara rimlig i förhållande till utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial utbildning, och

text: uppställda behörighetskrav och urvalsgrunder uppfylla kraven i

text: 15 §

text: respektive

text: 16 §

text: Förordning (2010:235).

text: Förutom det som anges i

text: första stycket

text: ska

text: Förutsättningar för egna examensmål

text: Enligt

text: 5 kap. 35 § skollagen (1985:1100)

text: får ett beslut om riksrekrytering innebära att utbildningen får avvika från vad som annars gäller för nationella program i fråga om struktur, innehåll och examensmål. Från den omfattning av de gymnasiegemensamma ämnena som framgår av bilaga 2 till

text: skollagen

text: får dock inte någon avvikelse beslutas.

text: den till sitt innehåll i allt väsentligt avviker från ett nationellt programs examensmål, och

text: det finns synnerliga skäl för avvikelsen och utbildningen ryms inom gymnasieskolans kompetensområde.

text: Förordning (2010:235).

text: Eget examensmål för en viss riksrekryterande utbildning ska beslutas om

text: Ansökan

text: En kommun eller ett landsting får ansöka om att en utbildning ska vara riksrekryterande. Ansökan ska göras senast den 1 februari kalenderåret innan det år utbildningen på programmet planeras att starta.

text: Av ansökan ska det framgå vilket nationellt program den avser. Om ansökan gäller en utbildning med eget examensmål ska det framgå om ansökan avser ett yrkesprogram eller ett högskoleförberedande program.

text: Ansökan ska även innehålla uppgift om huruvida, och i så fall en beskrivning av hur, huvudmannen vill ställa upp särskilda behörighetskrav enligt

text: 15 §

text: 16 §

text: Förordning (2010:235).

text: Särskilda förkunskapskrav

text: För behörighet till en riksrekryterande utbildning får krav ställas på att den sökande har kunskaper i ett sådant ämne eller ämnesområde som är utmärkande för utbildningen.

text: Förordning (2010:235).

text: Urval

text: Vid urval bland behöriga sökande får, förutom till betygen, hänsyn tas till ett prov för bedömning av den sökandes färdigheter eller kunskaper inom det ämne eller ämnesområde som den riksrekryterande utbildningen är inriktad mot.

text: Förordning (2010:235).

text: Beslut

text: Statens skolverk beslutar om riksrekrytering.

text: Ett beslut om riksrekrytering ska gälla i sex år. Av beslutet ska det framgå vid vilken skola utbildningen ska anordnas och i förekommande fall om särskilda behörighetskrav eller kompletterande urvalsgrunder får användas. Beslutet innebär att utbildningen bara får anordnas på den aktuella skolan av den huvudman som har fått sin ansökan godkänd. Av beslutet ska det också framgå hur många platser utbildningen får omfatta.

text: Skolverkets beslut ska enligt

text: ) som skolindex.

text: Förordning (2010:235).

text: Riksrekryterande yrkesutbildning

text: Förutsättningar

text: Riksrekrytering för ett yrkesprogram ska beslutas om förutsättningarna i

text: 12 §

text: finns och om kravet på arbetsplatsförlagt lärande kan uppfyllas. Förutsättningen i

text: 12 § första stycket 1

text: bör tillstyrkas av berört nationellt programråd.

text: Förordning (2010:235).

text: Ansökan

text: Förutom det som anges i

text: 14 §

text: ska ansökan innehålla uppgift om hur kravet på arbetsplatsförlagt lärande ska tillgodoses.

text: Förordning (2010:1040).

text: Riksrekryterande estetisk spetsutbildning

text: Förutsättningar

text: Riksrekryterande estetisk spetsutbildning ska beslutas för det estetiska programmet om förutsättningarna i

text: 12 §

text: finns och skolan har ett etablerat samarbete med en högskola som erbjuder utbildning som är relevant för gymnasieutbildningen.

text: Eget examensmål får inte finnas för utbildningen.

text: Förordning (2010:235).

text: Ansökan

text: Förutom det som anges i

text: 14 §

text: ska ansökan innehålla ett yttrande från en sådan högskola som nämns i

text: 20 §

text: angående det nationella intresset för utbildningen.

text: Förordning (2010:235).

text: Riksrekryterande idrottsutbildning

text: Förutsättningar

text: En utbildning där ämnet specialidrott ingår kan vara riksrekryterande, om det finns ett nationellt intresse av att tillgodose elitidrottens krav och det ställs särskilda krav på gemensam träning. En skola där en sådan utbildning anordnas kallas riksidrottsgymnasium.

text: Förordning (2010:235).

text: Ansökan

text: En kommun får ansöka om riksrekryterande idrottsutbildning.

text: Förordning (2010:235).

text: Beslut

text: Statens skolverk får efter förslag från Sveriges Riksidrottsförbund besluta om var riksrekryterande idrottsutbildning får anordnas och om hur många platser dessa utbildningar får omfatta. Beslutet ska gälla i tre år.

text: Beslutet ska innehålla uppgift om det belopp hemkommunen ska betala i interkommunal ersättning för de olika program som huvudmannen erbjuder elever som går på riksrekryterande idrottsutbildning.

text: Förordning (2010:235).

text: Urval

text: Den sökande som anses ha bäst förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ska ges företräde vid urval till utbildningen. Vid urval till programmen gäller bestämmelserna i

text: 6 kap.

text: Förordning (2010:235).

text: Nationellt godkänd idrottsutbildning

text: Förutsättningar

text: En utbildning där ämnet specialidrott ingår får godkännas som en nationell idrottsutbildning om den har en tydlig elitidrottskaraktär och ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund som är relevant för utbildningen. Utbildningen ska tillstyrkas av specialidrottsförbundet.

text: Förordning (2010:235).

text: Ansökan

text: En kommun får ansöka om nationellt godkänd idrottsutbildning. Statens skolverk får meddela föreskrifter om ansökan.

text: Förordning (2010:235).

text: Beslut

text: Statens skolverk beslutar om var nationellt godkända idrottsutbildningar får anordnas och om hur många platser dessa utbildningar får omfatta. Av beslutet ska det framgå vid vilken skola utbildningen ska anordnas. Beslutet ska gälla i sex år.

text: Förordning (2010:235).

text: Urval

text: 6 kap.

text: Förordning (2010:235).

text: Specialidrott

text: Ämnesplanen för specialidrott får bara tillämpas på riksrekryterande idrottsutbildningar eller nationellt godkända idrottsutbildningar. Specialidrott får ingå med 200 gymnasiepoäng i programfördjupningen och med 200 gymnasiepoäng i det individuella valet. Dessutom får ämnet läsas som utökat program med högst 300 gymnasiepoäng.

text: Förordning (2010:235).

text: Utbildning på ett annat språk än svenska

text: Efter ansökan kan regeringen besluta att utbildningen på ett program helt får anordnas på ett annat språk än svenska.

text: Förordning (2010:235).

text: Förkunskapskrav

text: Regeringen kan besluta att en kommun eller ett landsting, som har fått tillstånd enligt

text: 31 §

text: att anordna en utbildning på ett annat språk än svenska, som behörighetskrav till utbildningen får ställa upp att den sökande har vissa kunskaper i språket.

text: Förordning (2010:235).

text: Individuella program

text: Bestämmelserna om klassråd tillämpas endast i den utsträckning det är praktiskt möjligt med hänsyn till hur undervisningen är upplagd.

text: Av bestämmelserna i

text: 6 kap.

text: tillämpas endast

text: och

text: 15 §§

text: samt

text: 25 §§

text: Bestämmelsen i

text: 8 kap. 4 §

text: om specialklasser tillämpas inte.

text: Förordning (2010:235).

text: Vid undervisning på ett individuellt program gäller följande undantag från vad som annars föreskrivs i denna förordning:

text: Om ett individuellt program är avsett att göra det möjligt för en elev att förena en anställning som syftar till en yrkesutbildning med studier, ska studierna omfatta de gymnasiegemensamma ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska, samhällskunskap, religionskunskap och matematik.

text: Om eleven önskar det, ska utbildningen omfatta samtliga gymnasiegemensamma ämnen.

text: Utbildningen ska omfatta tre årskurser.

text: Förordning (2010:235).

text: Studier på ett individuellt program får kombineras med svenskundervisning för invandrare eller motsvarande utbildning enligt

text: 13 kap.

text: skollagen (1985:1100)

text: Förordning (2010:235).

text: 3 kap.

text: Lärotider

text: Utbildningen skall bedrivas under läsår. Om inte regeringen föreskriver något annat, skall läsåret omfatta 40 veckor och vara uppdelat på en hösttermin och en vårtermin.

text: Läsåret skall ha minst 178 skoldagar och minst 12 lovdagar. Därutöver får inom läsåret läggas ut högst 5 studiedagar för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare.

text: Läsåret ska börja i augusti och sluta senast i juni. Huvudmannen får för en viss utbildning besluta om andra tider om utbildningsinslag förutsätter andra läsårstider.

text: Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen. Det ska då beaktas om det finns elever som påbörjar grundutbildning som är längre än 60 dagar enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: Förordning (2010:1040).

text: Styrelsen för utbildningen bestämmer hur många dagar som skall användas för idrott och friluftsverksamhet utöver kärnämnet idrott och hälsa.

text: Förordning (1999:844).

text: Friluftsverksamheten skall bedrivas under lärares ledning.

text: Elevernas skolarbete ska förläggas måndag-fredag och vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt. Skolarbetet ska också vara så jämnt fördelat över läsåret som möjligt.

text: När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan ska den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om inte rektor beslutar annat.

text: Förordning (2010:1040).

text: Arbetets fördelning

text: Rektor fastställer för läsåret eller för kortare tid ett schema som skall innehålla uppgifter om samtliga undervisningspass samt om lärarnas namn.

text: 4 kap.

text: Samverkansorgan

text: Elevvårdskonferens

text: För behandling av elevvårdsfrågor skall det finnas en elevvårdskonferens vid varje gymnasieskola.

text: rektor,

text: företrädare för elevvården,

text: berörd klassföreståndare eller motsvarande och annan berörd personal.

text: Ledamöter i elevvårdskonferensen är

text: Rektor beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektor eller den ledamot som rektor utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och yttrar sig vid sammanträdena.

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen förs protokoll.

text: Klassråd

text: För varje klass eller motsvarande i gymnasieskolan skall det finnas ett klassråd.

text: Klassrådet består av samtliga elever i klassen och deras klassföreståndare eller motsvarande.

text: Klassrådet skall behandla frågor som är av gemensamt intresse för klassens elever.

text: Den närmare utformningen av elevinflytande genom klassråd skall anges i arbetsplanen.

text: Förordning (1997:605).

text: Skolkonferens

text: Vid varje gymnasieskola skall det finnas en skolkonferens.

text: Skolkonferensen är ett organ för att behandla vissa frågor som är av stor betydelse för eleverna samt för informationsutbyte, samråd och gemensamma diskussioner mellan rektor, personal och elever.

text: Skolkonferensen bör uppmärksamma frågor om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet enligt föreskrifter i

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: och

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: Rektor eller den ledamot som rektor utser är ordförande för skolkonferensen. Skolkonferensen består i övrigt dels av företrädare för lärare och annan skolpersonal, dels av företrädare för eleverna. De båda grupperna skall ha lika många representanter. För varje ledamot skall det finnas en ersättare.

text: Om undervisningen bedrivs i samverkan med den kommunala vuxenutbildningen, får representanter för skolpersonal och elever från den utbildningen ingå i motsvarande proportioner.

text: Skolkonferensen skall, i den utsträckning styrelsen för utbildningen bestämmer, besluta i frågor som annars hör till rektors beslutsområde men där beslutanderätten inte i författning har lagts på rektor. Beslutanderätten bör i första hand avse principer och riktlinjer för hanteringen av frågorna.

text: Skolkonferensens beslutsbefogenheter får inte omfatta frågor som avser enskilda personer eller är begränsade till en enda klass.

text: Skolkonferensen är beslutför när rektor eller rektors ersättare och minst hälften av övriga ledamöter är närvarande. Av de övriga ledamöterna skall det vara lika många representanter från varje grupp.

text: Vid sammanträde med skolkonferensen förs protokoll.

text: 5 kap.

text: Utbildningens innehåll

text: Innehållet i nationella program

text: gymnasiegemensamma ämnen,

text: programgemensamma ämnen,

text: i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser,

text: programfördjupning,

text: kurser inom det individuella valet, och

text: gymnasiearbete.

text: Ett nationellt program inom gymnasieskolan består av

text: Vissa bestämmelser om utbildningens omfattning framgår av bilaga 2 till

text: skollagen (1985:1100)

text: och av bilaga 1 till denna förordning.

text: Om inte något annat följer av de bestämmelser som avses i

text: andra stycket

text: , får Statens skolverk meddela föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella inriktningarna.

text: På humanistiska programmets inriktning språk får inom språk kurser i latin, grekiska, engelska, moderna språk, modersmål eller svenskt teckenspråk för hörande erbjudas. På naturvetenskapsprogrammets inriktning naturvetenskap och samhälle får inom naturkunskap kurser i biologi, fysik eller kemi erbjudas.

text: Förordning (2010:235).

text: Gymnasiearbete

text: Rektor ska för varje elev utse en lärare att vara ansvarig för gymnasiearbetet.

text: Förordning (2010:1040).

text: Svenska som andraspråk

text: En elev som har ett annat språk än svenska som modersmål får läsa svenska som andraspråk som gymnasiegemensamt ämne i stället för svenska. Eleven får då läsa svenska som individuellt val.

text: Förordning (2010:1040).

text: Språk

text: Om en elev ska läsa ett språk i gymnasieskolan och eleven har betyg i språket från grundskolan, ska undervisningen i gymnasieskolan utgå från grundskolans utbildningsnivå. En elev kan också läsa nya språk i gymnasieskolan.

text: De elever som har tagits emot till en gymnasieutbildning med tillämpning av

text: 16 kap. 32 § skollagen (2010:800)

text: ska erbjudas undervisning i engelska på grundskolenivå.

text: Förordning (2010:1040).

text: Franska, spanska och tyska ska erbjudas både som språk som utgår från grundskolans utbildningsnivå och som nytt språk. Huvudmannen ska sträva efter att erbjuda undervisning i fler språk än franska, spanska och tyska.

text: Förordning (2010:1040).

text: 5 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2000:219).

text: 6 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2000:219).

text: Modersmålsundervisning

text: eleven har goda kunskaper i språket, och

text: eleven önskar få sådan undervisning.

text: Om en eller båda av elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, ska eleven få undervisning i detta språk som ett ämne (

text: modersmålsundervisning

text: ), om

text: Modersmålsundervisning i samiska, finska, meänkieli, romani chib eller jiddisch ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska.

text: I

text: 8 kap.

text: och

text: 6 §§

text: finns bestämmelser om studiehandledning på elevens modersmål.

text: Förordning (2008:98).

text: Modersmålsundervisning får inte omfatta mer än ett språk för en elev.

text: En romsk elev som kommer från utlandet kan dock få modersmålsundervisning i två språk, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1997:605).

text: individuellt val,

text: utökat program, eller

text: som ersättning för undervisning i andra språk än svenska och engelska.

text: Förordning (1999:844).

text: Modersmålsundervisning kan anordnas som

text: En elev har rätt att få modersmålsundervisning sammanlagt högst sju läsår under sin skoltid inom det offentliga skolväsendet. Om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning, har eleven dock rätt till det under längre tid.

text: ersätter undervisning i andra språk än svenska och engelska,

text: anordnas som individuellt val, eller

text: anordnas för en elev med samiska, finska, meänkieli, romani chib, jiddisch eller ett nordiskt språk som modersmål.

text: Förordning (2008:98).

text: Begränsningen gäller inte heller om undervisningen

text: Rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning.

text: Förordning (1997:605).

text: En kommun är inte skyldig att anordna modersmålsundervisning, om lämplig lärare inte finns att tillgå.

text: En kommun är skyldig att anordna modersmålsundervisning om minst fem elever önskar undervisning i språket. När det gäller samiska, finska, meänkieli, romani chib eller jiddisch är kommunen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om antalet elever är mindre än fem.

text: Förordning (2008:98).

text: En elev som får modersmålsundervisning får, med den begränsning som anges i

text: 10 §

text: , fortsätta att delta i sådan undervisning, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven.

text: Förordning (1999:844).

text: 14 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:235).

text: Gymnasial lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagt lärande

text: Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på alla yrkesprogram i minst 15 veckor. En elev som går på gymnasial lärlingsutbildning ska i stället genomföra minst hälften av sin utbildning som arbetsplatsförlagt lärande. Varje vecka som genomförs på en arbetsplats ska anses motsvara 23 timmars garanterad undervisningstid. Huvudmannen får besluta att arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på högskoleförberedande program och får då också besluta om i vilken omfattning.

text: Huvudmannen ansvarar för att skaffa platser för det arbetsplatsförlagda lärandet och att detta uppfyller de krav som finns för utbildningen. Rektorn beslutar om hela eller delar av kurser ska förläggas till arbetsplatser och om hur fördelningen över läsåren ska göras.

text: Förordning (2010:1040).

text: planerade platser för arbetsplatsförlagt lärande inte kan tillhandahållas på grund av omständigheter som huvudmannen inte kunnat råda över, eller

text: utbildningen av säkerhetsskäl inte kan förläggas till en arbetsplats utanför skolan.

text: Om arbetsplatsförlagt lärande inte kan erbjudas på ett yrkesprogram får utbildningen anordnas bara om

text: Det arbetsplatsförlagda lärandet ska i de fall som avses i

text: första stycket

text: bytas ut mot motsvarande utbildning förlagd till skolan. Innan huvudmannen beslutar om detta ska samråd ske med det lokala programrådet. Om utbildning har skolförlagts på grund av vad som sägs i

text: första stycket 1

text: , ska huvudmannen vidta de åtgärder som behövs för att utbildningen så snart som möjligt ska förläggas till en arbetsplats.

text: Förordning (2010:1040).

text: För den elev som deltar i arbetsplatsförlagt lärande ska det utses en handledare på arbetsplatsen. Som handledare får bara den anlitas som har nödvändiga kunskaper och erfarenheter för uppdraget och som även i övrigt bedöms lämplig.

text: Förordning (2010:1040).

text: För yrkesprogrammen ska det finnas ett lokalt programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv.

text: Förordning (2010:1040).

text: Gymnasial lärlingsutbildning inom alla yrkesprogram får börja det första läsåret.

text: Förordning (2010:1040).

text: Programfördjupning och individuellt val

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning för varje program. För högskoleförberedande program ska bland dessa kurser ingå kurser som kan vara särskilt meriterande vid urval eller på annat sätt vara av betydelse för högskolestudier. Kurserna ska rymmas inom respektive programs examensmål.

text: När Skolverket meddelar föreskrifter för högskoleförberedande program om kurser som kan vara särskilt meriterande vid urval eller på annat sätt vara av betydelse för högskolestudier ska Skolverket samråda med Högskoleverket.

text: Förordning (2010:1040).

text: Som programfördjupning ska huvudmannen erbjuda sådana kurser som Skolverket har meddelat föreskrifter om enligt

text: 17 §

text: . Huvudmannen beslutar för varje utbildning vilka av dessa kurser som ska erbjudas som programfördjupning.

text: Förordning (2010:1040).

text: Huvudmannen beslutar om vilka kurser som ska erbjudas som individuellt val.

text: en kurs i idrott och hälsa utöver vad som finns på studievägen,

text: minst en kurs i estetiska ämnen, och

text: de kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet på grundnivå om eleven går på ett yrkesprogram.

text: Eleven har dock rätt att som individuellt val läsa

text: Undantag från vad som föreskrivs i

text: andra stycket 1

text: och

text: får göras om det finns synnerliga skäl.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka kurser som får ingå i de ämnen som avses i 2.

text: För de elever som avses i

text: 2 §

text: respektive

text: 13 §§

text: ska svenska som andraspråk eller modersmål erbjudas som individuellt val.

text: Förordning (2010:1040).

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka kurser som är alternativa eller som överlappar varandra.

text: En elev får inte som individuellt val läsa en kurs som är alternativ till eller överlappar någon eller några av de kurser som ingår i studievägen i övrigt.

text: Förordning (2010:1040).

text: 20 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: 21 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: Utökat program

text: En elev får delta frivilligt i undervisning i en eller flera kurser som ligger utanför elevens fullständiga program, om eleven på ett tillfredsställande sätt kan antas genomföra såväl kurserna på den ordinarie studievägen som de frivilliga kurserna. Beslutet fattas av rektor.

text: En elev på ett yrkesprogram har utan särskilt beslut rätt att som utökat program läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Huvudmannen är dock bara skyldig att tillgodose detta om eleven senast vid utgången av det andra läsåret har anmält att han eller hon vill läsa de aktuella kurserna.

text: De elever som läser utökat program har rätt till garanterad undervisningstid utöver vad som föreskrivs i

text: 16 kap. 18 § skollagen (2010:800)

text: i en omfattning som kan anses rimlig.

text: Förordning (2010:1040).

text: 23 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: 24 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: 25 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: 6 kap.

text: Behörighet, urval och förfarandet vid antagning

text: Kompletterande behörighetskrav till vissa högskoleförberedande program

text: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap för behörighet till ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet, eller

text: biologi, fysik och kemi för behörighet till naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet.

text: Förordning (2010:235).

text: Utöver vad som framgår av

text: 5 kap.

text: och

text: 25 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: krävs för behörighet till vissa högskoleförberedande program godkända betyg från grundskolan eller motsvarande utbildning i

text: Urval

text: De sökande tas emot i början på utbildningen på ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret. Om antalet platser är färre än antalet sökande som ska tas emot i första respektive andra hand, ska ett urval göras.

text: Urval och antagning ska göras sakligt och opartiskt. Inför ansökan ska huvudmannen informera de sökande om huruvida huvudmannen har beslutat att tillämpa 3 eller

text: 7 §

text: och i så fall på vilket sätt.

text: För urvalet gäller i övrigt bestämmelserna i

text: och

text: 7 §§

text: Förordning (2010:1040).

text: på grund av särskilda omständigheter bör ges företräde framför de övriga sökande, eller

text: kommer från skolor vilkas betyg inte utan vidare kan jämföras med betygen från grundskolan.

text: Huvudmannen får besluta om att ett begränsat antal platser (

text: fri kvot

text: ) ska avsättas för dem som

text: Antalet platser som ingår i den fria kvoten ska utökas om sådana utlandssvenska elever som avses i

text: 29 kap. 7 § skollagen (2010:800)

text: söker till en utbildning.

text: Förordning (2010:1040).

text: Övriga platser skall tilldelas de sökande med betygen som grund. Företräde mellan sökande bestäms efter ett meritvärde. Meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Betygsvärdet för betygen fastställs enligt nedan:

text: En sökande som gått förberedande dansutbildning i grundskolan med jämkad timplan och därför fått färre än 16 betyg i sitt slutbetyg skall ändå få sitt meritvärde bestämt efter 16 betyg. Uppräkningen av meritvärdet skall göras i proportion till de betyg som eleven har fått.

text: En sökande som efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fått betyg i något av grundskolans ämnen efter prövning eller genom studier på ett individuellt program får vid urvalet tillgodoräkna sig betygsvärdet av detta betyg.

text: Förordning (2007:52).

text: Betygsvärdet för ett sammanfattande betyg (

text: blockbetyg

text: ) i samhällsorienterande ämnen respektive naturorienterande ämnen erhålls genom att betygsvärdet för blockbetyget multipliceras med antalet ämnen inom blocket.

text: Förordning (1997:189).

text: 6 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: Om en utbildning kräver att den sökande har speciella färdigheter inom det estetiska området får huvudmannen besluta att vid urvalet, förutom till betygen, hänsyn ska tas till ett färdighetsprov.

text: Förordning (2010:1040).

text: 8 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: 9 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2010:1040).

text: Förfarandet vid antagning

text: En sökande antas till en utbildning i gymnasieskolan vid början av ett nationellt program eller en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret. De sökande som tas in på ett program får då fördelas på undervisningsgrupper eller motsvarande med hänsyn till vad som är känt om deras kommande val av inriktning.

text: Inom de program som är indelade i nationella inriktningar, särskilda varianter eller gymnasiala lärlingsutbildningar som börjar det andra eller tredje läsåret fördelas eleverna inför det andra eller tredje läsåret på dessa studievägar.

text: Förordning (2010:1040).

text: Efter urval bland de sökande ska huvudmannen preliminärt besluta om antagning. Beslutet ska fattas i början av vårterminen närmast före utbildningens start. För de sökande som vid ansökningstillfället inte har slutfört grundskolan eller motsvarande utbildning ska höstterminsbetyget från den högsta årskursen då vara urvalsgrund.

text: Det slutliga beslutet om antagning ska om möjligt fattas före den 1 juli det år utbildningen börjar.

text: Förordning (2010:1040).

text: Byte av studieväg m.m.

text: Huvudmannen får besluta om att en elev ska få byta studieväg om eleven uppfyller behörighetskraven för den önskade studievägen.

text: Förordning (2010:1040).

text: Intagning vid senare tidpunkt

text: Styrelsen för utbildningen får besluta att ta in en sökande vid senare tidpunkt än vid början av utbildningen om det finns plats på den aktuella studievägen och om den sökande är behörig och har de kunskaper och färdigheter som krävs för att tillgodogöra sig undervisningen. Styrelsen kan besluta att den sökande skall genomgå ett inträdesprov för att visa att han har de kunskaper och färdigheter som krävs.

text: Möjlighet att gå om en kurs

text: Om en elev inte har fått lägst betyget Godkänt på en kurs har eleven rätt att gå om kursen en gång. Har en elev slutfört en kurs två gånger och inte har fått lägst betyget Godkänt får rektorn besluta att eleven får gå om kursen ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl. En elev som inte har fått lägst betyget Godkänt på projektarbetet har rätt att göra om det en gång.

text: Om en elev har fått betyget Icke godkänt på en stor andel av kurserna under ett läsår får rektorn, om det finns särskilda skäl, besluta att eleven får gå om också sådana kurser som eleven fått lägst betyget Godkänt på under läsåret. Även för en elev som har bytt studieväg får rektorn, om det finns särskilda skäl, besluta att eleven får gå om sådana kurser som eleven tidigare fått lägst betyget Godkänt på. En elev som går om en kurs har rätt att få ett nytt betyg på kursen.

text: En elev som har fått betyg på en kurs enligt en kursplan för gymnasieskolan innan eleven påbörjat gymnasieutbildning har rätt att gå om kursen och få ett nytt betyg på kursen under gymnasieutbildningen.

text: Förordning (2010:1113).

text: Rektorn beslutar efter samråd med berörda lärare om en elevs fortsatta skolgång.

text: Innan rektorn fattar beslut om att en elev skall gå om en eller flera kurser eller gå ett reducerat program skall samråd ske med eleven. Detsamma gäller om styrelsen för utbildningen beslutar att en elev skall få byta program eller inriktning inom ett program enligt

text: 12 §

text: . I fråga om en elev som inte fyllt 18 år och inte heller ingått äktenskap skall samråd ske med elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (1999:844).

text: Återintagning

text: Elever som har avgått från gymnasieskolan innan de har slutfört utbildningen och som önskar fortsätta på det program där de gick tidigare får i mån av plats tas in på nytt.

text: Avgång

text: Om en elev inte vid utbildningens början inställer sig till den utbildning som han har tagits in på och inte anmäler giltigt förfall hos rektor inom tre dagar efter det att undervisningen startat, anses han ha avgått från utbildningen.

text: Om en elev vill avgå från utbildningen utan att ha slutfört den, skall han anmäla detta hos rektor. Den elev som inte fyllt 18 år och inte heller ingått äktenskap skall visa vårdnadshavarnas samtycke till avgången.

text: Om en elev har påbörjat en utbildning och därefter uteblivit från den under mer än en månad i följd, utan att detta berott på sjukdom eller beviljad ledighet, skall han anses ha avgått från utbildningen. Rektor får medge undantag, om det finns synnerliga skäl för det.

text: Ledighet

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av annan orsak inte kan delta i skolarbetet, skall hindret snarast anmälas till skolan. Styrelsen för utbildningen får besluta hur anmälningsskyldigheten skall fullgöras.

text: Rektorn eller den rektorn bestämmer får bevilja en elev ledighet från skolarbetet för enskilda angelägenheter.

text: Rektorn får vidare i mindre omfattning befria en elev från undervisning vissa undervisningspass eller från annat skolarbete.

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen

text: (1977: 1160) följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från undervisningspass och annat skolarbete som behövs för uppdraget. Rektorn beslutar om sådan ledighet.

text: Frånvaro

text: Om en elev utan giltig anledning uteblir från skolarbetet skall rektorn, om eleven är under 18 år och inte heller ingått äktenskap, se till att en kontakt upprättas mellan skolan och elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (2006:203).

text: Ordningsregler

text: Rektorn ansvarar för att det finns ordningsregler för varje skola. Dessa skall utarbetas och följas upp under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna.

text: Förordning (2006:203).

text: Åtgärder för elevers tillrättaförande

text: Om en elev har begått en mindre förseelse eller uppträtt olämpligt, skall läraren på lämpligt sätt uppmana honom att ändra sitt uppförande. Om han inte bättrar sig skall läraren försöka utreda orsaken till beteendet.

text: Läraren får visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av pågående undervisningspass.

text: Om en elev gjort sig skyldig till upprepade förseelser eller fortsatt olämpligt uppträdande eller en allvarligare förseelse skall rektor försöka utreda orsaken till beteendet. Vid behov skall skolläkare och annan företrädare för elevvården medverka vid utredningen.

text: Med ledning av vad som framkommit vid utredningen skall rektor försöka få eleven att bättra sig. Rektor får därvid tilldela eleven en skriftlig varning.

text: I fråga om elever som inte fyllt 18 år och inte heller ingått äktenskap skall vårdnadshavarna snarast underrättas om åtgärd som avses i

text: andra stycket

text: Om syftet med åtgärder enligt

text: 22 §

text: inte uppnås eller om elevens uppförande kan antas inverka skadligt på andra elever eller det finns andra särskilda skäl, får eleven stängas av från undervisningen helt eller delvis under högst två veckor av terminen eller förvisas från kommunens eller landstingets gymnasieskola för en viss tid, dock högst tre terminer utöver den termin när beslutet meddelas.

text: Om en elev står under åtal för en gärning, får han förvisas på grund av den bara om han erkänt denna eller om tingsrätten funnit utrett att han begått gärningen.

text: Förordning (1999:844).

text: Fråga om avstängning eller förvisning avgörs av styrelsen för utbildningen.

text: Om det bedöms nödvändigt med hänsyn till risken för andra elever och skolans personal får rektor, i avvaktan på att styrelsen skall avgöra ett ärende om avstängning eller förvisning, besluta att med omedelbar verkan interimistiskt avstänga en elev.

text: Ett beslut om interimistisk avstängning gäller till dess ärendet prövats av styrelsen, dock längst under två veckor.

text: Styrelsen för utbildningen skall se till att det i ett ärende om avstängning eller förvisning finns en utredning som allsidigt klarlägger de omständigheter som är av betydelse för ärendets bedömning. Styrelsen skall se till att utredningen inleds omgående och genomförs så skyndsamt som möjligt. Eleven och, i fråga om en elev som inte har fyllt 18 år och inte heller har ingått äktenskap, elevens vårdnadshavare skall få tillfälle att muntligen yttra sig inför styrelsen för utbildningen.

text: Innan beslut om avstängning eller förvisning fattas i fråga om en elev som inte har fyllt 18 år, skall styrelsen för utbildningen samråda med den kommunala nämnd som har hand om sociala frågor för eleven.

text: Styrelsen för utbildningen får förordna att beslut om avstängning eller förvisning skall gälla med omedelbar verkan.

text: 7 kap.

text: Betyg och examen

text: Betyg på avslutade kurser och projektarbeten

text: Betyg skall sättas i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel på varje avslutad kurs och på projektarbete.

text: Betyg skall dock sättas i enlighet med bestämmelserna i

text: 7 kap.

text: och

text: 9 §§

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: om en elev inom ramen för ett individuellt program läser ett ämne enligt grundskolans kursplan.

text: En elev som enligt

text: 5 kap. 20 §

text: har läst en kurs i etapper skall få betyg efter varje etapp. Till etappbetyget skall fogas en beskrivning av i vilken mån eleven har uppnått kursens mål. För en elev som har fått betyg från samtliga etapper av en kurs skall ett sammanfattande betyg sättas på kursen i dess helhet.

text: Förordning (1999:844).

text: Som betyg skall någon av följande beteckningar användas:

text: Icke godkänt (IG)

text: Godkänt (G)

text: Väl godkänt (VG)

text: Mycket väl godkänt (MVG).

text: Förordning (2007:52).

text: Betyg på avslutad kurs och efter en etapp skall sättas av läraren. Om ett betyg beror av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyget sättas av rektorn.

text: Betyg på projektarbete skall sättas av läraren i samråd med en medbedömare som har erfarenhet av det kunskapsområde som projektarbetet avser. Om läraren och medbedömaren inte kan enas, skall betyg sättas av rektorn.

text: Om läraren på grund av en elevs frånvaro saknar underlag för bedömning av elevens kunskaper, skall betyg inte sättas.

text: Förordning (2001:56).

text: Det skall finnas betygskriterier för alla kurser som får förekomma i gymnasieskolan och för projektarbete. Statens skolverk får meddela föreskrifter om betygskriterier för andra kurser än lokala kurser och för projektarbete. Styrelsen för utbildningen fastställer betygskriterier för lokala kurser. Vid betygssättningen skall läraren använda dessa betygskriterier.

text: Betygskriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanen som krävs för att eleven skall få något av betygen Godkänt, Väl godkänt respektive Mycket väl godkänt.

text: Om det finns särskilda skäl, kan läraren bortse från enstaka betygskriterier eller från enstaka delar av betygskriterier. Med särskilda skäl avses funktionshinder eller andra personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för eleven att uppfylla kraven för ett visst kriterium. De kriterier som rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter skall dock alltid uppfyllas.

text: Förordning (2007:641).

text: Inför betygssättningen i kärnämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik skall lärarna använda sig av nationellt fastställda prov. Nationellt fastställda prov skall också användas i den avslutande gemensamma karaktärsämneskursen i engelska och matematik. Även i övrigt bör lärarna använda nationellt fastställda prov som ett hjälpmedel för att bedömningsgrunderna skall bli så enhetliga som möjligt över landet. Proven fastställs av Statens skolverk som också meddelar närmare föreskrifter om dem.

text: Förordning (2001:56).

text: Betygen för samtliga elever skall föras i en betygskatalog. Betygskatalogen skall utgöra den officiella dokumentationen över de betyg som har satts. Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs. Betygen skall kunna sammanställas för varje enskild elev. I betygskatalogen skall även antecknas de fall när betyg inte har satts enligt

text: 3 § tredje stycket

text: Rektorn skall se till att eleverna informeras om rätten att få ett utdrag ur betygskatalogen i form av ett samlat betygsdokument.

text: Förordning (2007:641).

text: Om en elev övergår till en annan gymnasieskola eller avbryter studierna skall skolan utfärda ett samlat betygsdokument som innehåller de betyg som eleven redan har fått. När en elev övergår till en annan gymnasieskola skall läraren lämna skriftlig information till den nya skolan om de kurser eleven påbörjat men inte slutfört.

text: Slutbetyg

text: Elever skall få slutbetyg när de har gått igenom ett nationellt program eller ett specialutformat program och har fått betyg på alla kurser och det projektarbete som ingår i elevens studieväg.

text: En elev som har gått ett individuellt program skall få slutbetyg efter att ha fullföljt den studieplan som har lagts upp för eleven.

text: En elev som genom studier på ett individuellt program fått betyg i ett ämne i grundskolan har rätt att få ett nytt slutbetyg från grundskolan. Rektorn i gymnasieskolan skall utfärda det nya slutbetyget.

text: Förordning (1999:844).

text: Slutbetyget utgör en sammanställning av betygen i samtliga kurser som eleven har slutfört och betyget på det projektarbete eleven har utfört. Sådant betyg från en etapp av en kurs som avses i

text: 1 § tredje stycket

text: får inte föras in i ett slutbetyg.

text: Förordning (2007:641).

text: vilket program och, när det är aktuellt, vilken inriktning som utbildningen avser,

text: vilket antal gymnasiepoäng som varje kurs och projektarbetet har omfattat,

text: om eleven har slutfört ett fullständigt, ett utökat eller ett reducerat program, och

text: vilka kurser som har ingått i elevens fullständiga program och, när det är aktuellt, vilka kurser som har slutförts utöver det fullständiga programmet enligt

text: 5 kap. 22 §

text: Av slutbetyget skall det framgå

text: Om en elev har fått betyg på en lokal kurs, skall kursens innehåll och omfattning framgå av slutbetyget.

text: I slutbetyget skall det anges om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier utomlands och vilken karaktär och omfattning dessa studier i så fall har haft.

text: Förordning (2007:641).

text: Rektorn utfärdar slutbetyget.

text: Anteckning om att slutbetyg har utfärdats skall göras i betygskatalogen.

text: Om en elev i gymnasieskolan efter prövning enligt

text: 14 §

text: får betyg på en kurs eller ett projektarbete skall detta betyg tas med i slutbetyget. I övrigt skall betyg efter prövning utfärdas separat.

text: Förordning (2001:56).

text: Bevis över utbildning på individuellt program

text: Om en elev som gått på ett individuellt program övergår till ett nationellt eller specialutformat program, avbryter studierna eller övergår till en annan gymnasieskola skall eleven få bevis över genomgången utbildning, där det framgår vilka utbildningsinslag och vilken praktik eleven deltagit i. Ett sådant bevis skall i förekommande fall lämnas som komplement till ett slutbetyg eller ett samlat betygsdokument.

text: Förordning (1996:1363).

text: Prövning m.m.

text: Elever i gymnasieskolan har rätt att gå igenom prövning i alla kurser och det projektarbete som ingår i elevens individuella studieplan, om eleven inte tidigare har fått betyg på kursen eller på projektarbetet eller om eleven har fått betyget Icke godkänt. En elev som har läst en etapp av en kurs enligt

text: 5 kap. 20 §

text: har rätt att gå igenom prövning i de etapper av kursen som han eller hon saknar betyg i.

text: Den som inte är elev i gymnasieskolan men som vill ha betyg därifrån har rätt att gå igenom prövning i alla kurser som får finnas på ett nationellt program. Denna rätt gäller också projektarbete.

text: Prövning får avläggas endast i en kommun eller ett landsting som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller projektarbete, utbildning inom det kunskapsområde som projektarbetet avser.

text: Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om prövning.

text: Förordning (2007:52).

text: När det gäller betygssättning och utfärdande av betyg skall

text: 4 §§

text: samt

text: 6 §

text: tillämpas.

text: Den som inte längre är elev i gymnasieskolan har ändå rätt att få ett slutbetyg därifrån om han kan visa att han har fått betyg antingen i gymnasieskolan eller vid prövning i gymnasieskolan på kurser och projektarbete som sammantaget kan utgöra ett nationellt program eller ett specialutformat program. För den som går igenom prövning i samtliga kurser på ett program fordras dock inte betyg i estetisk verksamhet eller idrott och hälsa.

text: Slutbetyg enligt

text: andra stycket

text: utfärdas av rektorn vid den gymnasieskola där den sista prövningen av betydelse för slutbetyget genomförts.

text: Förordning (2001:56).

text: det av betyg, intyg eller liknande framgår att eleven genom studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana kunskaper som behövs för betyget Godkänt, och

text: kommunen eller landstinget anordnar kursen.

text: Förordning (2007:52).

text: En elev som inte följt undervisningen i en kurs får, utan att eleven går igenom prövning enligt

text: 14 §

text: , av rektorn ges betyget Godkänt på kursen, om

text: Utformning av betygsdokument

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen av betygskatalog, samlat betygsdokument och slutbetyg. I fråga om föreskrifter som rör slutbetyg skall Skolverket samråda med Högskoleverket.

text: Förordning (1998:354).

text: Rättelse av betyg

text: I

text: 26 § förvaltningslagen (1986:223)

text: föreskrivs om rättelse av skrivfel och liknande. Rektorn får besluta om rättelse av betyg. Avser rättelsen en betygshandling som har lämnats ut till eleven skall en ny sådan handling utfärdas och en anteckning om detta göras i betygskatalogen.

text: Utvecklingssamtal

text: Minst en gång per termin skall rektorn se till att eleven ges en samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation (

text: utvecklingssamtal

text: ). Utvecklingssamtalet skall genomföras med den individuella studieplanen som grund.

text: I fråga om elever som inte fyllt 18 år och inte heller ingått äktenskap skall även vårdnadshavarna få sådan information som avses i

text: första stycket

text: Förordning (2000:219).

text: Kompletterande krav för yrkesexamen

text: Utöver vad som framgår av

text: 5 kap.

text: och

text: 17 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: , krävs för yrkesexamen att det i de godkända betygen om 2 250 gymnasiepoäng ingår godkända betyg på kurser inom de programgemensamma ämnena med 400 poäng.

text: Det som föreskrivs i

text: första stycket

text: gäller även för en utbildning med eget examensmål.

text: Förordning (2010:235).

text: 8 kap.

text: Särskilda stödinsatser

text: Stödundervisning och specialundervisning

text: En elev skall ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapsmål som anges i kursplanerna eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd.

text: Genom stödundervisning kan också elevföreträdare i skolkonferens, elevskyddsombud eller de som innehar andra liknande uppdrag, om det behövs, få ersättning för de delar av utbildningen som de gått miste om på grund av sina uppdrag.

text: För elever som har behov av särskilt stöd får specialundervisning anordnas inom klassen.

text: Förordning (1999:844).

text: Åtgärdsprogram

text: Om det genom uppgifter från skolans personal, en elev, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att en elev kan ha behov av särskilda stödåtgärder, skall rektorn se till att behovet utreds. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd, skall rektorn se till att ett åtgärdsprogram utarbetas. Av programmet skall det framgå vilka behoven är, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas.

text: Eleven och, om eleven inte fyllt 18 år och inte heller ingått äktenskap, elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet utarbetas.

text: Förordning (2006:203).

text: Särskild undervisning

text: För sådana elever i gymnasieskolan som på grund av sjukdom eller av liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas på sjukhus eller motsvarande, i elevens hem eller på någon annan lämplig plats.

text: Förordning (1997:605).

text: Särskild undervisning skall så långt det är möjligt motsvara de delar av utbildningen som eleven inte kan delta i.

text: Förordning (1999:844).

text: Specialklasser

text: Specialklasser får inrättas för elever som på grund av hörsel- eller synskada, rörelsehinder eller andra uttalade studiesvårigheter inte kan följa den vanliga undervisningen.

text: Förordning (1997:605).

text: Studiehandledning på modersmålet

text: En elev skall få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det.

text: Förordning (1997:605).

text: En elev som har rätt till modersmålsundervisning och som före sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än modersmålet kan få studiehandledning på undervisningsspråket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1997:605).

text: Individuellt anpassat program

text: utbildningen kan hänföras till ett nationellt program,

text: kraven för examen från det aktuella programmet kan uppfyllas, och

text: beslutet fattas före utgången av det andra läsåret.

text: En elevs utbildning får avvika från vad som annars gäller för ett nationellt program genom att vissa kurser byts ut om

text: Beslut om att byta ut en viss kurs får inte fattas efter det att eleven påbörjat denna.

text: Förordning (2010:1040).

text: Reducerat program

text: En elev kan befrias från undervisning i en eller flera kurser eller gymnasiearbetet om eleven önskar det och har påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösas på något annat sätt.

text: Beslut om reducerat program fattas av rektorn i ett åtgärdsprogram. Det ska antecknas i den individuella studieplanen.

text: Förordning (2010:1040).

text: Förlängd undervisning

text: Huvudmannen får besluta att undervisningen på ett nationellt program för en elev får fördelas över längre tid än tre år, om eleven har läst ett reducerat program eller om det med hänsyn till elevens särskilda förutsättningar i övrigt finns särskilda skäl för det.

text: Förordning (2010:1040).

text: 9 kap.

text: Utbildning för döva och hörselskadade

text: Inledande bestämmelser

text: är döva eller hörselskadade och är beroende av en teckenspråkig miljö,

text: är hörselskadade och trots användningen av tekniska hjälpmedel och andra stödinsatser inte kan följa reguljär undervisning i gymnasieskolan,

text: har en språkstörning och behöver insatser av samma slag som döva, eller

text: är dövblinda.

text: Enligt bestämmelserna i detta kapitel får Örebro kommun i sin gymnasieskola anordna utbildning för elever från hela landet som

text: När det i denna förordning talas om döva elever avses även elever enligt

text: första stycket 3

text: och

text: Förordning (2001:983).

text: De bestämmelser som gäller för gymnasieskolan skall tillämpas även i fråga om utbildning enligt detta kapitel, om inte annat särskilt anges.

text: Utbildningens innehåll och organisation

text: I den mån det är möjligt skall utbildningen enligt detta kapitel integreras med motsvarande utbildning i kommunens gymnasieskola.

text: Program eller inriktning får anordnas särskilt för döva eller hörselskadade, om antalet elever är lägst fyra.

text: En klass eller grupp som anordnas särskilt för döva bör inte ha färre än fyra eller fler än åtta elever.

text: Förordning (1999:844).

text: Läroplanen, programmålen, kursplaner och poängplanen för gymnasieskolan skall tillämpas med de nödvändiga avvikelser som Statens skolverk bestämmer.

text: Förordning (1999:844).

text: Teckenspråk som kärnämne skall förekomma på alla nationella och specialutformade program som anordnas för döva elever.

text: Undervisningen i teckenspråk som kärnämne kan ersätta undervisningen i en eller flera kurser inom studievägen, dock inte kurser i svenska. Beslut fattas av rektorn eller den rektorn bestämmer.

text: I stället för svenska eller svenska som andraspråk och engelska får döva elever läsa svenska för döva respektive engelska för döva som kärnämnen.

text: Förordning (1999:844).

text: Undervisning i teckenspråk som annat ämne än kärnämne får anordnas för hörselskadade elever, om de har behov av och önskar delta i undervisningen. Den kan ersätta undervisning i en eller flera kurser inom studievägen, dock inte kurser i svenska. Beslut fattas av rektorn eller den rektorn bestämmer.

text: Statens skolverk skall meddela föreskrifter om betyg i teckenspråk.

text: Förordning (1997:893).

text: För elever som behöver det bör utbildningstiden förlängas med ett år. Styrelsen för utbildningen i Örebro kommun beslutar om sådan förlängning.

text: Intagning av elever

text: I utbildningen för döva och för hörselskadade skall de sökande tas in oberoende av var i landet de är bosatta.

text: Om antalet platser inte räcker till alla sökande skall vid urvalet, utan hänsyn till tidigare betyg, de som har störst behov av utbildningen ges företräde.

text: Förordning (2000:219).

text: Av

text: 5 kap. 15 § skollagen

text: (1985: 1100) följer att frågor om intagning till sådan utbildning som avses i detta kapitel avgörs av styrelsen för utbildningen i Örebro kommun.

text: Interkommunal ersättning

text: Om Örebro kommun har tagit in en elev som inte är hemmahörande i kommunen på en sådan utbildning som avses i detta kapitel har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun.

text: Förordning (1999:844).

text: Särskild omvårdnad

text: För elever som behöver och önskar det skall kommunen anvisa kost och logi. Kommunen skall även svara för att eleverna har tillgång till den hjälp i övrigt som föranleds av deras handikapp.

text: Förordning (1995:885).

text: 10 kap.

text: Utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning)

text: Inledande bestämmelser

text: I detta kapitel ges bestämmelser om sådan utbildning för svårt rörelsehindrade som avses i

text: 5 kap. 27 § skollagen (1985:1100)

text: De bestämmelser som gäller för gymnasieskolan i övrigt skall tillämpas även i fråga om utbildning enligt detta kapitel (Rh-anpassad utbildning), om inte annat särskilt anges.

text: I

text: 5 kap. 28 § skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om vissa behörighetsvillkor för sökande till Rh-anpassad utbildning. Därutöver gäller att en sökande till ett nationellt eller specialutformat program skall ha godkända betyg från grundskolan i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik eller på annat sätt förvärvat likvärdiga kunskaper.

text: Förordning (2002:138).

text: Utbildningens innehåll och organisation

text: I den mån det är möjligt skall Rh-anpassad utbildning integreras med motsvarande reguljär utbildning i kommunens gymnasieskola.

text: Nationella program eller inriktningar, specialutformade program och individuella program som är utformade för en grupp elever får anordnas särskilt för svårt rörelsehindrade, om antalet elever är lägst fyra.

text: En klass eller grupp som anordnas särskilt för svårt rörelsehindrade bör inte ha färre än fyra eller fler än åtta elever.

text: Förordning (2002:138).

text: På en studieväg inom den Rh-anpassade utbildningen får det göras sådana individuella eller gruppvisa avvikelser som behövs för att medge den långsammare studietakt som är nödvändig för den enskilde eleven.

text: Förordning (1999:844).

text: Om en elev på grund av sitt funktionshinder har stora svårigheter att tillgodogöra sig en viss del av utbildningen får eleven befrias från upp till hälften av utbildningen i en kurs enligt den reguljära kursplanen, utan att antalet gymnasiepoäng för kursen minskas (

text: utbildning enligt specialinriktad kursplan

text: En elev som följt en specialinriktad kursplan i någon kurs skall i fråga om denna kurs anses ha genomgått den undervisning och verksamhet som ingår i ett fullständigt program enligt

text: 5 kap. 21 §

text: Av betyget skall det framgå att undervisningen omfattat den specialinriktade kursplanen och vilka moment undervisningen omfattat.

text: Förordning (2000:219).

text: Beslut om avvikelser från studieväg enligt

text: 5 §

text: och om specialinriktad kursplan enligt

text: 6 §

text: meddelas av rektor efter samråd med berörd lärare.

text: Styrelsen för utbildningen beslutar i fråga om fortsatt utbildning efter utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller 21 år.

text: Förordning (1999:844).

text: En individuell plan för studierna skall utarbetas tillsammans med eleven och fastställas av rektor. En omprövning av den individuella planen skall göras tillsammans med eleven minst en gång varje termin.

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun som har tagit in en elev som inte är hemmahörande i kommunen på en sådan utbildning som avses i detta kapitel, har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun.

text: Särskilda omvårdnadsinsatser

text: I fråga om sådana särskilda omvårdnadsinsatser som avses i

text: 5 kap. 27 § skollagen (1985:1100)

text: träffas avtal mellan staten och den kommun eller annan huvudman som ansvarar för omvårdnaden.

text: Grundläggande föreskrifter om avgifter för omvårdnadsinsatser finns i

text: skollagen

text: . Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi för elever som bor i elevhem i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning.

text: Förordning (2009:17).

text: Den ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet som hemkommunen ska betala enligt

text: 5 kap. 31 a § första stycket skollagen (1985:1100)

text: ska utgöra en tredjedel av de genomsnittliga kostnaderna för insatserna per elev. Detsamma gäller den ersättning som hemlandstinget, i förekommande fall hemkommunen, enligt samma paragraf ska betala för kostnader för habilitering.

text: Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela ytterligare föreskrifter om sådan ersättning som avses i

text: första stycket

text: Förordning (2008:619).

text: 11 kap.

text: Elever från utlandet

text: Ungdomar under 18 år som räknas som bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare skall likställas med sökande från den kommun där den sökta gymnasieutbildningen anordnas, om vårdnadshavarna eller en av dem är svensk medborgare.

text: För nordiska sökande gäller bestämmelserna i

text: 5 §§

text: . Med nordiska sökande avses i denna förordning sökande som är bosatta i Danmark eller Finland med självstyrande områden eller i Island eller Norge. Med självstyrande områden avses Färöarna och Grönland samt Åland.

text: En nordisk sökande får endast tas in i gymnasieskolan om den sökande genom sin tidigare skolgång i ett annat nordiskt land har sådana förutsättningar som bedöms i huvudsak motsvara avslutad svensk grundskoleutbildning. För att få tas in på ett nationellt eller specialutformat program krävs dessutom att den sökande har sådana kunskaper i engelska och matematik som krävs enligt

text: 5 kap. 5 § skollagen (1985:1100)

text: I övrigt skall nordiska sökande likställas med sökande från den kommun där den sökta gymnasieutbildningen anordnas.

text: Förordning (1998:354).

text: En kommun som i sin gymnasieskola har tagit in fler nordiska sökande än det antal svenska elever bosatta i kommunen som samtidigt genomgår gymnasial utbildning i något annat nordiskt land har rätt till ersättning för det överskjutande antalet elever. Ersättningens storlek fastställs av regeringen.

text: Ett landsting som i sin gymnasieskola har tagit in nordiska sökande har rätt till ersättning med ett belopp som regeringen fastställer.

text: Ansökan om ersättning som avses i

text: och

text: 5 §§

text: görs hos Statens skolverk inom den tid och på det sätt som verket bestämmer.

text: Statens skolverk beslutar om ersättningen och betalar ut beloppen.

text: om den sökande uppfyller behörighetskraven för utbildningen, och

text: det finns plats på den sökta utbildningen.

text: Om inte något annat följer av

text: 3 §§

text: eller av andra föreskrifter som meddelas av regeringen, får en sökande som inte är bosatt i Sverige tas emot i gymnasieskolan

text: I förordningen (

text: ) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. finns särskilda bestämmelser om mottagande i gymnasieskolan av asylsökande barn m.fl.

text: Förordning (2001:983).

text: Om en sådan sökande som avses i

text: 7 §

text: har tagits emot i gymnasieskolan skall bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: och

text: 21 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: om elevens rätt att fullfölja sin utbildning respektive om kostnader gälla så länge eleven har rätt att vistas i landet.

text: Förordning (1999:844).

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om mottagande i gymnasieskolan av sökande som inte är bosatta i landet.

text: Förordning (1998:354).

text: 12 kap.

text: Överklagande

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om avstängning och förvisning av en elev enligt

text: 6 kap. 24 §

text: samt beslut om interimistisk avstängning enligt

text: 6 kap. 24 §

text: får dock inte överklagas.

text: I

text: 10 kap.

text: kommunallagen (1991:900)

text: finns bestämmelser om laglighetsprövning.

text: Förordning (1999:844).

text: Statens skolverks beslut om särskilda varianter enligt

text: 2 kap. 11 §

text: , riksrekryterande utbildningar enligt

text: 2 kap. 17 §

text: , riksrekryterande idrottsutbildningar enligt

text: 2 kap. 24 §

text: , nationellt godkända idrottsutbildningar enligt

text: 2 kap. 28 §

text: och ersättning för nordiska elever enligt

text: 11 kap. 6 §

text: får inte överklagas.

text: Förordning (2010:235).

text: Bilaga 1

cells: Omfattning i gymnasiepoäng för för programgemensamma ämnena i ett program

cells: Naturkunskap Pedagogik Samhällskunskap 50 Svenska eller svenska som andraspråk

cells: 400 Mark och anläggning Måleri Plåtslageri

cells: Dator- och kommunikationsteknik Elektroteknik Energiteknik Mekatronik

cells: Fordons- och transportbranschen Fordonsteknik

cells: 200 200 mobila maskiner Personbil Transport

cells: Godshantering Karosseri och lackering Lastbil och

cells: 5. Handels- och administrationsprogrammet

cells: Entreprenörskap 100 Försäljning och kundservice Handel Information och kommunikation

cells: Entreprenörskap 100 Hantverk Hantverkskunskap

cells: Finsnickeri Florist Frisör Textil design

cells: Engelska Entreprenörskap 100 Hotell konferens och evenemang Service och bemötande Turism

cells: Industritekniska processer Människan i industrin Produktionskunskap Produktionsutrustning

cells: Driftsäkerhet och underhållsteknik Processteknik Produkt och maskinteknik Svetsteknik

cells: 10. Restaurang- och livsmedelsprogrammet

cells: Hygienkunskap Livsmedels- och näringskunskap Måltids- och branschkunskap Service och bemötande

cells: Bageri och konditori Färskvaror, delikatess och catering Kök och servering

cells: Ellära Systemkunskap Verktygs- och materialhantering

cells: Fastighet Kyl- och värmepumpsteknik Ventilationsteknik VVS

cells: Hälsa Medicin Människan Psykiatri Psykologi Samhällskunskap 50 Specialpedagogik Svenska eller svenska som andraspråk Vård och omsorg 350

cells: Företagsekonomi 100 Juridik Moderna språk Psykologi

cells: Bild och formgivning Dans Estetik och media Musik

cells: Naturvetenskap Naturvetenskap och samhälle

cells: Beteendevetenskap Medier, information och kommunikation

cells: 150 100 150 medieteknik Produktionsteknik Samhällsbyggande och miljö Teknikvetenskap

cells: Design och produktutveckling Informations- och

text: Förordning (2010:235).

text: Nationella inriktningar på de nationella programmen och programgemensamma ämnen för respektive program

text: Bilaga 2

cells: utbildning i mikromekanik och mikroteknik

cells: utbildning i pappers- och pappersmasseteknik

cells: utbildning i vattenkraftsteknik (specialutformat program)

cells: utbildning i musik (specialutformat program)

cells: tvåspråkig finsk-svensk utbildning på gymnasieskolans samhällsvetenskapliga program

cells: utbildning i hästhållning med inriktning mot travsport (specialutformat program)

cells: utbildning i miljö- och samhällsplanering (specialutformat program)

cells: utbildning i turism (specialutformat program)

cells: utbildning i grafisk produktion (specialutformat program)

cells: utbildning i räddningstjänstverksamhet med inriktning på säkerhet, risk och miljö (specialutformat program)

cells: utbildning i hästhållning med inriktning mot körning (specialutformat program)

cells: utbildning i den rörliga bildens språk (specialutformat program)

cells: utbildning inom särskilt träprogram (specialutformat program)

cells: utbildning i aluminiumteknik (specialutformat program)

cells: grundläggande flygutbildning (specialutformat program)

cells: transportutbildning med grönm profil (specialutformat program)

cells: utbildning med samisk inriktning (specialutformat program)

cells: utbildning i stoppmöbelteknik samt inredning och hantverk (specialutformat program)

cells: utbildning med inriktning mot ridsport (specialutformat program)

cells: utbildning med mikromekanisk profil (specialutformat program)

cells: utbildning i grafisk medieproduktion (specialutformat program)

cells: utbildning med inriktning natur och friluftsliv (specialutformat program)

cells: utbildning med hippologisk inriktning (specialutformat program)

cells: utbildning i internationell beredskap och fältinsatser med inriktning mot förebyggande åtgärder och analys för motverkande av naturkatastrofer samt efterinsatser (specialutformat program)

cells: utbildning med orkesterprofil (specialutformat program)

cells: utbildning i marinteknik (specialutformat program)

cells: utbildning i musikyrken (specialutformat program)

cells: utbildning i ridsport (specialutformat program)

cells: utbildning i sjöfart (specialutformat program)

cells: Gotlands kommun Göteborgs kommun Helsingborgs kommun Härnösands kommun Tjörns kommun

cells: utbildning i sjöfartsteknik (specialutformat program)

cells: utbildning i fiske- och sjöfartsteknik (specialutformat program)

cells: utbildning i grafisk tryckteknik (specialutformat program)

text: Förordning (2007:641).

text: Förteckning över utbildningar i gymnasieskolan som är riksrekryterande, enligt beslut fattade av regeringen fram till den 15 juli 2007 jämför

text: 5 kap.

text: och

text: 14 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: Bilaga 3

cells: utbildning med inriktning mot häst och fritid

cells: utbildning i anläggningsteknik med inriktning mot anläggning och vägbyggnad samt förande av anläggningsmaskiner

cells: Borlänge kommun Karlskrona kommun Örnsköldsviks kommun

cells: utbildning med inriktning mot industrirör

cells: utbildning i folkmusik med internationell profil

cells: utbildning med inriktning mot arbetsuppgifter för flygplatspersonal

cells: utbildning med inriktning på översnöfordon

cells: utbildning till kranförare och maskinförare

cells: utbildning till anläggnings maskinförare

cells: utbildning i marin mekanik och elektronik

cells: Norrköpings kommun Hallands läns landsting

cells: utbildning i möbelhantverk och formgivning

cells: utbildning med inriktning mot turisthotell

cells: Härjedalens kommun Leksands kommun Malungs kommun Simrishamns kommun Vilhelmina kommun Åre kommun Åtvidabergs kommun

cells: utbildning med inriktning mot sjöintendentur

cells: utbildning med inriktningarna hotell-turism och restaurang

cells: utbildning i process- och materialteknik

cells: utbildning i processteknik med avseende på livsmedel

cells: utbildning i skogsbruk med inriktning mot sågverksteknik

cells: utbildning i sportfiske med inriktning på turism

cells: utbildning i naturguidning med inriktning på vildmarksturism

cells: utbildning i djurvård med inriktning mot djur i djurparker

cells: utbildning i hästhållning med i nriktning mot ridsport

cells: utbildning i fiskodling, vatten- och miljövård samt fisketurism

cells: utbildning med inriktning mot jakt och viltvård

cells: utbildning med inriktning mot natur och miljö

cells: utbildning i vattenbruk med fiske och turism

cells: utbildning i småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling

cells: utbildning i djurvård i djurpark och tropisk anläggning

cells: utbildning i grundläggande trafikflygning

cells: utbildning med inriktning branschanknuten turism

cells: utbildning med inriktning förberedande sjöbefälsutbildning

text: Förordning (2007:641).

text: Förteckning över utbildningar inom nationellt program i gymnasieskolan som är riksrekryterande, enligt beslut fattade av regeringen fram till den 15 juli 2007 jämför

text: 5 kap. 9 § skollagen (1985:1100)


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2011.

type: punkt

text: Vid tillämpningen av förordningen ska vuxenutbildning för utvecklingsstörda jämställas med särskild utbildning för vuxna och svenskundervisning för invandrare jämställas med utbildning i svenska för invandrare.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: upph. 6 §, rubr. närmast före 5, 6 §§; ändr. författningsrubr., 1, 2, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1992:395 i lydelse enligt SFS 2020:456

dcterms:title: Förordning (1992:395) om uppdragsutbildning inom skolväsendet

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: I lagen (

text: ) om uppdragsutbildning i vissa fall finns föreskrifter om att kommuner och regioner får bedriva uppdragsutbildning som i fråga om art och nivå motsvarar den verksamhet kommunen eller regionen får bedriva inom skolväsendet. Denna förordning innehåller ytterligare föreskrifter om uppdragsutbildning.

text: Förordning (2019:1013).

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

kind: term

text: reguljär utbildning

text: : utbildning i gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning, och

text: ordinarie elever

text: : elever i gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning.

text: Förordning (2020:456).

text: I förordningen avses med

beteckning: 3 §

text: Uppdragsutbildning får inte försämra förutsättningarna för den reguljära utbildningen och möjligheterna att få sådan utbildning.

beteckning: 4 §

text: Deltagare i uppdragsutbildning kan undervisas tillsammans med ordinarie elever (

text: samundervisning

text: ) eller i egna grupper (

text: separat uppdragsutbildning

text: Samundervisning skall följa gällande föreskrifter för respektive utbildning.

text: Betyg

beteckning: 5 §

text: uppdragsutbildningen följer en eller flera av de kurs- eller ämnesplaner som gäller för den jämförbara reguljära utbildningen, och

text: lärarna har en kompetens som motsvarar vad som gäller för lärare inom den jämförbara reguljära utbildningen.

text: Förordning (2020:456).

text: De som deltar i uppdragsutbildning får ges betyg enligt bestämmelserna för jämförbar reguljär utbildning i gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning om

text: 6 § Har upphävts genom förordning (2011:312).

type: upphavd