text: Denna förordning träder i kraft den 15 april 2011 och ska tillämpas på utbildning från och med den 1 juli 2011, om inte annat följer av övergångsbestämmelserna.

text: Genom förordningen upphävs

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: sameskolförordningen (1995:205)

text: särskoleförordningen (1995:206)

text: specialskoleförordningen (1995:401)

text: förordningen (

text: ) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet, och

text: förordningen (

text: ) om Statens skolinspektions prövning i vissa fall av utbildning med enskild huvudman.

text: De upphävda förordningarna ska fortsätta att gälla för utbildning till utgången av juni 2011.

text: För elever i årskurs 9 i grundskola med offentlig huvudman ska

text: 7 kap.

text: och

text: 9 §§

text: grundskoleförordningen (1994:1194)

text: fortsätta att gälla under läsåret 2011/12.

text: För elever i årskurs 9 i grundsärskola med offentlig huvudman ska

text: 7 kap. 3 §

text: 4 § första stycket

text: och

text: 6 §§

text: särskoleförordningen (1995:206)

text: För elever i årskurs 9 i fristående grundskolor och fristående grundsärskolor ska

text: 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206)

text: om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet fortsätta att gälla under läsåret 2011/12.

text: För elever i årskurs 10 i specialskolan ska

text: 8 kap.

text: 9 §§

text: specialskoleförordningen (1995:401)

text: fortsätta att gälla under läsåret 2011/12. De kursplaner som tillämpats för dessa elever enligt

text: 3 kap.

text: 4 §§

text: specialskoleförordningen

text: ska fortsätta att tillämpas under läsåret 2011/12.

text: En kommun som vid utgången av juni 2011 deltar i försöksverksamhet enligt förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i grundskolan får fortsätta att bedriva utbildning i grundskolan utan att tillämpa timplanen i bilaga 1 till

text: skollagen (2010:800)

text: i den omfattning som följer av beslutet om deltagande i försöksverksamheten.

text: En huvudman för en fristående grundskola som vid utgången av juni 2011 bedriver utbildning med en fördelning av undervisningstiden som avviker från timplanen i bilaga 3 till

text: skollagen (1985:1100)

text: får fortsätta att bedriva utbildning i grundskolan utan att tillämpa timplanen i bilaga 1 till

text: skollagen (2010:800)

text: En huvudman som med stöd av 8 eller 9 bedriver utbildning i grundskolan utan att tillämpa timplanen i bilaga 1 till

text: skollagen (2010:800)

text: ska anmäla detta till Statens skolinspektion före utgången av 2011. Om det föreligger förutsättningar för återkallelse enligt

text: 9 kap. 24 §

text: får Skolinspektionen besluta att huvudmannen från och med en viss tidpunkt ska tillämpa timplanen.

text: En kommun som vid utgången av juni 2011 anordnar engelskspråkig undervisning enligt förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med engelskspråkig undervisning i grundskolan får fortsätta att bedriva engelskspråkig undervisning i samma omfattning. Detsamma gäller en enskild huvudman för grundskola som vid utgången av juni 2011 anordnar delar av undervisningen på engelska i motsvarande omfattning. Om villkoren enligt

text: 9 kap. 18 § första stycket

text: inte är uppfyllda får Statens skolinspektion besluta att huvudmannen inte får fortsätta att anordna sådan undervisning.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2011 i fråga om

text: 4 kap. 1 a §

text: och bilaga 1, den 1 december 2013 i fråga om

text: 6 kap.

text: 6 §§

text: och i övrigt den 1 juli 2012.

text: Förordning (2012:498).

text: En lärare som avses i

text: 33 § andra stycket lagen (2010:801)

text: om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: ska vid tillämpningen av

text: 6 kap.

text: och

text: 4 §§

text: denna förordning jämställas med en legitimerad lärare som är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. Detsamma gäller en lärare som avses i punkt 20 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare.

text: Förordning (2013:827).

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2012 och tillämpas första gången läsåret 2013/14.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för läsåret 2012/13.

rpubl:andrar: ändr. 6 kap. 5 § i 2011:506, p 1 ikrafttr.- och övergångsbest. till 2011:506

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2013.

text: Bilagorna 1–3 i sin nya lydelse tillämpas första gången höstterminen 2013 för elever som påbörjar årskurs 1 i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan.

text: För elever i grundsärskolan som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska undervisningstiden i matematik vara minst 965 timmar respektive 925 timmar. Detta gäller inte elever i träningsskolan.

text: För elever i specialskolan som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 2, 3 respektive 4 ska undervisningstiden i matematik vara minst 1 130 timmar, 1 100 timmar respektive 1 070 timmar.

text: För elever i sameskolan som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska undervisningstiden i matematik vara minst 740 timmar respektive 700 timmar.

text: Bilagorna 1–3 i sin äldre lydelse gäller fortfarande för elever som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs i grundsärskolan eller sameskolan eller årskurs 5 eller en högre årskurs i specialskolan.

rpubl:andrar: ändr. p 2 övergångsbest. till 2011:506

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2014.

text: De nya bestämmelserna tillämpas första gången på prov som genomförs efter den 30 juni 2014.

rpubl:andrar: ändr. 9 kap. 18 §, 11 kap. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 1, 3 §§; ny 2 kap. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 1 §; nya 5 a, 14 a kap.

rpubl:andrar: nya 5 kap. 5 a §, 9 kap. 4 a §, rubr. närmast före 5 kap. 5 a §

rpubl:andrar: ny 5 kap. 5 b §, rubr. närmast före 5 kap. 5 b §

rpubl:andrar: upph. 9 kap. 21 a §, 11 kap. 11 a §, 12 kap. 11 a §; ändr. 9 kap. 20 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 10 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 september 2016 i fråga om

text: 11 kap. 9 a §

text: , den 1 januari 2017 i fråga om

text: 10 kap. 11 §

text: och i övrigt den 1 juli 2016.

rpubl:andrar: ändr. 9 kap. 2 §; nya 9 kap. 19 a §, 10 kap. 11 §, 11 kap. 9 a §, 12 kap. 9 a §, rubr. närmast före 9 kap. 19 a §, 10 kap. 11 §, 11 kap. 9 a §, 12 kap. 9 a §

rpubl:andrar: ändr. 14 kap. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 15 kap. 3 §

text: Denna förordning träder i kraft den 15 juli 2016.

text: Förordningen tillämpas första gången höstterminen 2016 för elever som påbörjar årskurs 4 i grundsärskolan och sameskolan respektive årskurs 5 i specialskolan.

text: För elever i grundsärskolan som höstterminen 2016 påbörjar årskurs 5 respektive 6 ska undervisningstiden i ämnet matematik vara minst 1 075 timmar respektive 1 040 timmar. Detta gäller inte elever i träningsskolan.

text: För elever i specialskolan som höstterminen 2016 påbörjar årskurs 6 respektive 7 ska undervisningstiden i matematik vara minst 1 230 timmar respektive 1 195 timmar.

text: För elever i sameskolan som höstterminen 2016 påbörjar årskurs 5 respektive 6 ska undervisningstiden i matematik vara minst 850 timmar respektive 815 timmar.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som höstterminen 2016 påbörjar

ordinal: a

text: årskurs 7 eller en högre årskurs i grundsärskolan, eller

ordinal: b

text: årskurs 8 eller en högre årskurs i specialskolan.

rpubl:andrar: ändr. bil. 1, 2, 3

rpubl:andrar: ändr. 14 kap. 8 §; nya 9 kap. 11 a §, rubr. närmast före 9 kap. 11 a §

rpubl:andrar: ändr. 15 kap. 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018 i fråga om

text: 9 kap. 22 a §

text: och

text: 22 c §

text: 11 kap. 12 a §

text: och

text: 12 c §

text: och

text: 12 kap. 12 a §

text: och

text: 12 c §

text: och i övrigt den 29 juni 2018.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Förordningen ska tillämpas på utbildning från och med höstterminen 2018.

rpubl:andrar: ändr. 4 kap. 1, 2, 4, 6, 7 §§, rubr. närmast före 4 kap. 2, 4 §§

rpubl:andrar: nuvarande bilaga 1, 2, 3 betecknas bilaga 2, 3, 4; ändr. 9 kap. 3 §, 10 kap. 2 §, 11 kap. 2 §, 12 kap. 2 §; ny bil. 1

rpubl:andrar: ändr. 14 kap. 6 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2018 i fråga om

text: 3 kap. 4 §

text: , den 2 juli 2018 i fråga om bilaga 2–4 och i övrigt den 1 juli 2019.

text: För elever som höstterminen 2018 påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs gäller bilagorna 2 och 3 i den äldre lydelsen.

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 4 §, bil. 2, 3, 4; nya 8 kap. 2, 3 §§, rubr. närmast före 8 kap. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 9 kap. 22 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2019.

text: För elever i grundskolan som höstterminen 2019 påbörjar årskurs 7 gäller följande:

text: undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ska vara minst 580 timmar totalt, och

text: undervisningstiden i elevens val ska vara minst 197 timmar totalt.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som höstterminen 2019 påbörjar

text: årskurs 8 eller 9 i grundsärskolan eller

text: årskurs 9 eller 10 i specialskolan.

text: I lagen (

text: ) om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: finns övergångsbestämmelser som gäller elever som höstterminen 2018 påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i grundskolan.

rpubl:andrar: ändr. 15 kap. 3 §; ny 2 kap. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 11 kap. 12 §, 12 kap. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 9 kap. 22 a §, 11 kap. 12 a §, 12 kap. 12 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2020.

text: Har upphävts genom förordning (2020:830).

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som höstterminen 2020 påbörjar årskurs 9 eller 10 i specialskolan.

rpubl:andrar: ändr. bil. 3

text: Denna förordning träder i kraft den 10 oktober 2020.

text: Förordningen tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter den 30 juni 2021.

rpubl:andrar: upph. 12 kap. 14 §, 14 a kap. 3 §, rubr. närmast före 5 a kap. 3 §, 14 a kap. 3 §; ändr. 1 kap. 1 §, 5 kap. 4 §, 5 a kap. 1, 2, 3, 4, 5 §§, 9 kap. 28 §, 12 kap. 13 § , rubr. närmast före 5 a kap. 1, 4, 5 §§; nya 5 b kap., 5 a kap. 6 §, rubr. närmast före 5 a kap. 2, 6 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 30 oktober 2020.

text: Bilaga 3 i den nya lydelsen tillämpas första gången för höstterminen 2021.

text: För elever i specialskolan som höstterminen 2021 påbörjar årskurs 8 gäller följande:

text: undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ska vara minst 620 timmar totalt, och

text: undervisningstiden i elevens val ska vara minst 195 timmar totalt.

text: Bilaga 3 i den äldre lydelsen gäller fortfarande för elever som höstterminen 2021 påbörjar årskurs 9 eller 10 i specialskolan.

rpubl:andrar: upph. p 2 i ikrafttr.- och övergångsbest. i 2019:800.; ändr. bil. 3

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2021.

text: Bestämmelserna i

text: 11 §

text: i den nya lydelsen tillämpas första gången på utbildning från och med höstterminen 2021.

rpubl:andrar: ändr. 6 kap. 11 §; nya 6 kap. 1 a, 1 b §§, rubr. närmast före 6 kap. 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 5 a kap. 6 §; ny 5 a kap. 3 a §, rubr. närmast före 5 a kap. 3 a §

rpubl:andrar: ändr. rubr. närmast före 15 kap. 3 §; nya 15 kap. 4, 5 §§

rpubl:andrar: upph. 10 kap. 5, 6 §§, rubr. närmast före 10 kap. 5, 9 §§; ändr. 1 kap. 1, 2 §§, 2 kap. 1, 4 §§, 3 kap. 1, 5 §§, 4 kap. 1, 2, 4, 7 §§, 5 kap. 1, 3 §§, 5 a kap. 2, 3, 3 a §§, 5 b kap. 2, 3 §§, 6 kap. 1, 1 a, 8, 11 §§, 10 kap 1, 9 §§, 11 kap. 1, 3, 14 §§, 14 kap. 1, 4, 12 §§, 15 kap. 4, 5 §§, bil. 2, rubr. 10 kap., rubr. närmast före 4 kap. 2 §, 10 kap. 10 §

rpubl:andrar: upph. 4 kap. 5 §; ändr. 4 kap. 4, 6 §§, 6 kap. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 11 §, 11 kap. 12 b §, rubr. närmast före 10 kap. 11 §; ny 10 kap. 12 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2024.

text: Förordningen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas höstterminen 2024.

text: För stadier som en elev har avslutat före ikraftträdandet gäller bilaga 1, 3 och 4 i den äldre lydelsen.

text: De beslut om fördelning mellan årskurser av undervisningstid inom ett stadium som fattas utifrån en timplans nya lydelse enligt bilaga 1, 3 eller 4 ska inte tillämpas på årskurser som en elev har avslutat före ikraftträdandet av timplanen.

rpubl:andrar: upph. 9 kap. 8 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 7 §, rubr. närmast före 9 kap. 8, 11 §§, 11 kap, 7, 9 §§, 12 kap. 7, 9 §§; ändr. 5 kap. 8, 15 §§, 9 kap. 9, 11 §§, 11 kap. 8, 9 §§, 12 kap. 8, 9 §§, bil. 1, 3, 4; ny 11 kap. 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 14 kap. 8 §; nya 14 kap. 8 a, 8 b, 8 c §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2025.

text: Förordningen tillämpas första gången på utbildning som bedrivs från och med höstterminen 2025.

rpubl:andrar: upph. rubr. närmast före 3 kap. 4 §; ändr. 5 a kap. 2 §, rubr närmast före 3 kap. 2 §; nya 3 kap. 4 a §, 5 kap. 16 §, 6 kap. 8 a §, rubr. närmast före 5 kap. 16 §, 6 kap. 8 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 1 §, 14 a kap. 1, 2 §§, rubr. 14 a kap.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2026.

text: Förordningen tillämpas första gången på utbildning som bedrivs efter den 30 juni 2028.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som bedrivs före den 1 juli 2028.

dcterms:identifier: SFS 2011:185 i lydelse enligt SFS 2026:1386

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Förordningens innehåll

text: inledande bestämmelser (

text: 1 kap.

text: huvudmän (

text: 2 kap.

text: lärotider (

text: 3 kap.

text: elever (

text: 4 kap.

text: utbildningen (

text: 5 kap.

text: fjärrundervisning (

text: 5 a kap.

text: distansundervisning (

text: 5 b kap.

text: betyg (

text: 6 kap.

text: förskolan (

text: 7 kap.

text: förskoleklassen (

text: 8 kap.

text: grundskolan (

text: 9 kap.

text: anpassade grundskolan (

text: 10 kap.

text: specialskolan (

text: 11 kap.

text: sameskolan (

text: 12 kap.

text: fritidshemmet (

text: 13 kap.

text: bidrag till enskilda huvudmän (

text: 14 kap.

text: utbildning vid särskilda ungdomshem och i kriminalvårdsanstalt (

text: 14 a kap.

text: ), och

text: övriga bestämmelser (

text: 15 kap.

text: Förordning (2026:553).

text: I denna förordning finns följande kapitel:

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i

text: skollagen (2010:800)

text: har samma betydelse när de används i denna förordning.

text: garanterad undervisningstid: den minsta totala undervisningstiden för en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan enligt

text: 10 kap. 5 §

text: 11 kap. 7 §

text: 12 kap. 5 §

text: respektive

text: 13 kap. 5 § skollagen

text: , och

text: skoldagar: de dagar under ett läsår då utbildning ska äga rum.

text: Förordning (2022:1619).

text: Därutöver avses i denna förordning med

text: 2 kap.

text: Huvudmän

text: Godkännande som enskild huvudman

text: En ansökan om godkännande som enskild huvudman för grundskola eller anpassad grundskola eller för fritidshem som anordnas vid en skolenhet med någon av dessa skolformer, ska ha kommit in till Statens skolinspektion senast den 31 januari kalenderåret innan utbildningen ska starta.

text: Första stycket gäller inte om det finns särskilda skäl med hänsyn till elevers möjlighet att fullfölja sin utbildning.

text: Förordning (2026:805).

text: När Statens skolinspektion handlägger ärenden om godkännande enligt

text: 1 §

text: ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges tillfälle att yttra sig.

text: När kommunen yttrar sig bör den bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande.

text: Beslut i ett ärende som avses i

text: 1 § första stycket

text: ska om möjligt fattas före den 1 oktober kalenderåret innan utbildningen ska starta. Ett ärende enligt

text: 1 § andra stycket

text: ska prövas skyndsamt.

text: Förordning (2014:1029).

text: När en enskild har godkänts som huvudman för grundskola eller anpassad grundskola eller för fritidshem som anordnas vid en skolenhet med någon av dessa skolformer, ska utbildningen starta senast vid början av det läsår som inleds två år efter godkännandet.

text: När en kommun beslutar om godkännande av en enskild som huvudman för förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg, ska den tidpunkt som utbildningen eller verksamheten senast ska starta anges i beslutet.

text: Förordning (2026:805).

cells: Ansökan om nyetablering av fristående skola

cells: Ansökan om utökning av befintligt godkännande

text: Förordning (2022:1556).

text: Avgift för en ansökan till Statens skolinspektion om godkännande av en enskild som huvudman ska betalas med följande belopp:

text: 3 kap.

text: Lärotider

text: Tillämpningsområde

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan, om inte annat anges.

text: Förordning (2022:1619).

text: Läsår och skolarbetets förläggning

text: Läsåret ska ha minst 178 skoldagar och minst 12 lovdagar. Utöver skol- och lovdagarna får det inom läsåret läggas ut högst fem studiedagar för personalen.

text: Läsåret ska börja i augusti och sluta i juni. Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen.

text: Elevernas skolarbete ska förläggas måndag–fredag och vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt. Skolarbetet ska även förläggas så att eleverna så långt som möjligt får sammanhållna skoldagar.

text: Antalet skoldagar i veckan får begränsas till fyra för en grupp elever i årskurs 1 eller 2, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (2018:750).

text: I grundskolan, specialskolan och sameskolan får huvudmannen besluta om andra lärotider för en elev än de som anges i

text: 4 §§

text: , om eleven deltar i utbildning på en nivå som ligger över den aktuella skolformen.

text: Förordning (2024:413).

text: I anpassade grundskolan och specialskolan får rektorn besluta om andra lärotider för en elev än de som anges i

text: 4 §§

text: , om det finns särskilda skäl med hänsyn till elevens fysiska eller psykiska förutsättningar. Ett sådant beslut får omfatta högst ett läsår.

text: Innan rektorn fattar ett beslut enligt

text: första stycket

text: ska eleven och elevens vårdnadshavare få tillfälle att yttra sig. Om det behövs ska rektorn inhämta synpunkter från företrädare för elevhälsan innan beslutet fattas.

text: Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt

text: första stycket

text: Förordning (2022:1619).

text: Schema

text: För läsåret eller för kortare tid ska det finnas ett schema för undervisningen.

text: 4 kap.

text: Elever

text: Tillämpningsområde

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller förskoleklassen, grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan, om inte annat anges.

text: Förordning (2022:1619).

text: Asylsökande barn m.fl.

text: Barn som omfattas av

text: 29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen (2010:800)

text: ska tas emot så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden. Det bör dock ske senast en månad efter ankomsten.

text: Förordning (2011:506).

text: Barn som omfattas av 29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen (2010:800) ska tas emot så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden. Det bör dock ske senast två månader från den dag då ansökan om internationellt skydd lämnades in. Förordning (2026:1183).

text: Elever från utlandet

text: Förskoleklassen, grundskolan och anpassade grundskolan

text: Barn som anses bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare har samma rätt till utbildning i förskoleklassen, grundskolan eller anpassade grundskolan som barn som anses bosatta i Sverige, om vårdnadshavarna eller en av dem är svenska medborgare. Den kommun där barnet stadigvarande vistas ska anses som barnets hemkommun vid tillämpningen av

text: skollagen (2010:800)

text: . Frågan om mottagande av ett sådant barn prövas på begäran av barnets vårdnadshavare.

text: En huvudman får även i andra fall ta emot ett barn som inte anses bosatt i Sverige som elev i sin förskoleklass eller grundskola.

text: Förordning (2022:1619).

text: Specialskolan

text: Ett barn som inte anses som bosatt i Sverige får tas emot i specialskolan, om det finns särskilda skäl.

text: En sådan elev har inte rätt att av statliga medel få ersättning för resor mellan den ort där utbildningen bedrivs och hemorten i utlandet.

text: Övergång och uppflyttning

text: Läsåret efter förskoleklassen ska varje elev fortsätta skolgången i grundskolan, om inte något annat beslutas med stöd av

text: 7 kap.

text: eller

text: 7 §

text: skollagen (2010:800)

text: eller

text: 6 § första stycket

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan ska varje elev vid slutet av läsåret flyttas till närmast högre årskurs, om inte något annat beslutas med stöd av

text: 7 §

text: eller

text: 7 kap. 11 c §

text: skollagen (2010:800)

text: Förordning (2022:1619).

text: 5 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2022:1620).

text: I förskoleklassen får rektorn på begäran av en elevs vårdnadshavare besluta att eleven får gå i förskoleklassen ytterligare ett läsår, om det finns särskilda skäl för det.

text: Förordning (2022:1620).

text: Det framgår av

text: 7 kap.

text: 11 a

text: och

text: 11 b §§

text: skollagen (2010:800)

text: att ett barn under vissa förutsättningar helt får hoppa över förskoleklassen. Dessutom får en elev i förskoleklassen flyttas till årskurs 1 i skolan, om skolans rektor bedömer att eleven har goda förutsättningar för det och elevens vårdnadshavare medger det.

text: Rektorn får besluta att en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan ska flyttas till en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt ska tillhöra, om eleven har goda förutsättningar att delta i utbildningen i den högre årskursen och elevens vårdnadshavare medger det.

text: Förordning (2022:1619).

text: Anmälningsskyldighet vid frånvaro

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska hindret snarast anmälas till skolenheten.

text: Rektorn får besluta hur anmälningsskyldigheten ska fullgöras.

text: 5 kap.

text: Utbildningen

text: Tillämpningsområde

text: Förordning (2022:1619).

text: Strukturerad undervisning

text: Eleverna ska genom strukturerad undervisning ges ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att eleverna ska uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper eller betygskriterier som minst ska uppfyllas och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen.

text: Förordning (2022:280).

text: Särskilt stöd

text: Allmänt om särskilt stöd

text: I

text: 3 kap.

text: 12 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om särskilt stöd i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan.

text: Förordning (2022:1619).

text: Studiehandledning på modersmålet

text: En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det.

text: En elev som ska erbjudas modersmålsundervisning och som före sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.

text: Studiehandledning enligt första eller

text: andra stycket

text: får ges i interaktiv form med informations- och kommunikationsteknik där eleven och studiehandledaren är åtskilda i rum men inte i tid, om det inte finns någon lämplig person inom skolenheten som kan ge studiehandledning och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan.

text: Förordning (2020:779).

text: Arbetsplatsförlagd utbildning vid anpassad studiegång

text: För en elev i de högre årskurserna får ett beslut om anpassad studiegång innebära att utbildningen delvis förläggs till en arbetsplats utanför skolenheten. Eleven ska ha en handledare på arbetsplatsen och få stöd från skolenhetens personal.

text: Undervisning i förberedelseklass för nyanlända och vissa andra elever

text: Undervisning i förberedelseklass enligt

text: 3 kap. 12 f § skollagen (2010:800)

text: ska så långt som möjligt i fråga om såväl lokaler som verksamhet bedrivas i nära anslutning till annan undervisning.

text: Förordning (2015:578).

text: Bedömning av nyanlända och vissa andra elevers kunskaper

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om underlag för bedömning av en elevs kunskaper enligt

text: 3 kap. 12 c § skollagen (2010:800)

text: Förordning (2015:800).

text: Friluftsverksamhet

text: I den omfattning som rektorn bestämmer ska det anordnas friluftsverksamhet som bedrivs under lärares ledning.

text: Modersmålsundervisning

text: I

text: 10 kap. 7 §

text: 11 kap. 10 §

text: 12 kap. 7 §

text: och

text: 13 kap. 7 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns grundläggande bestämmelser om huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning. Huvudmannen är också skyldig att erbjuda elever som är adoptivbarn och har ett annat modersmål än svenska modersmålsundervisning, även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet.

text: Rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning.

text: som språkval i grundskolan och specialskolan,

text: inom ramen för skolans val, eller

text: utanför den garanterade undervisningstiden.

text: Förordning (2023:945).

text: Modersmålsundervisning får anordnas

text: Modersmålsundervisning får inte omfatta mer än ett språk för en elev. En romsk elev som kommer från utlandet får dock ges modersmålsundervisning i två språk, om det finns särskilda skäl.

text: minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning, och

text: det finns en lämplig lärare.

text: En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om

text: Första stycket 1 gäller inte nationella minoritetsspråk. Enligt

text: 7 § språklagen (2009:600)

text: är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, romani chib och samiska.

text: Om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden, är huvudmannen skyldig att erbjuda eleven sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Eleven ska dock erbjudas modersmålsundervisning under längre tid, om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning.

text: Begränsningen enligt

text: första stycket

text: gäller inte nationella minoritetsspråk eller ett nordiskt språk.

text: En elev som får modersmålsundervisning får med den begränsning som anges i

text: 11 §

text: fortsätta att delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven.

text: Vid modersmålsundervisning i samiska i grundskolan, specialskolan och sameskolan ska den kursplan som gäller för ämnet samiska i sameskolan användas.

text: Förordning (2024:298).

text: Svenska som andraspråk

text: Undervisning i ämnet svenska som andraspråk ska anordnas för elever som har behov av andraspråksdidaktik.

text: Rektorn beslutar om undervisning i svenska som andraspråk för en elev.

text: Förordning (2026:1386).

text: Undervisning i svenska som andraspråk ersätter undervisning i svenska.

text: som språkval i grundskolan och specialskolan, eller

text: inom ramen för skolans val.

text: Förordning (2023:945).

text: Svenska som andraspråk får därutöver anordnas

text: Beslut om utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner

text: en kommunal grundskola enligt

text: 10 kap. 23 g § första stycket

text: en specialskola enligt

text: 12 kap. 23 a § första stycket

text: , och

text: en sameskola enligt

text: 13 kap. 21 c § första stycket

text: Vissa beslut om utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner enligt

text: skollagen (2010:800)

text: ska anmälas till Statens skolinspektion. Det gäller beslut som fattas i en fristående grundskola enligt

text: 10 kap. 23 g § första stycket

text: . Anmälningsplikten gäller även beslut som fattas under perioden 2 juli 2024-1 juli 2027 i

text: Skolinspektionen får meddela närmare föreskrifter om anmälan.

text: Förordning (2024:413).

text: 5 a kap.

text: Fjärrundervisning

text: Inledande föreskrifter

text: I

text: 21 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om fjärrundervisning i vissa skolformer.

text: Förordning (2020:779).

text: Föreskrifterna i detta kapitel gäller inte fjärrundervisning som används för en elev som har nekats tillträde till skolenheten enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 13 c § skollagen (2010:800)

text: Förordning (2026:1368).

text: Begränsningar i användningen av fjärrundervisning

text: årskurserna 1-6 i grundskolan och anpassade grundskolan, årskurserna 1-7 i specialskolan samt sameskolan, vid undervisning i modersmål,

text: sameskolan vid undervisning i samiska,

text: årskurserna 1-6 i grundskolan för integrerad samisk undervisning,

text: årskurserna 4-6 i grundskolan, anpassade grundskolan och sameskolan och årskurserna 5-7 i specialskolan vid undervisning i moderna språk och teckenspråk, och

text: årskurserna 4-6 i grundskolan vid undervisning i form av extra studietid.

text: Fjärrundervisning får, trots vad som anges i

text: 21 kap. 4 § skollagen (2010:800)

text: , bara användas i

text: I årskurserna 7-9 i grundskolan och anpassade grundskolan och årskurserna 8-10 i specialskolan får fjärrundervisning användas i samtliga ämnen och verksamheter som anges i

text: 21 kap. 4 § skollagen

text: Av

text: 21 kap. 3 § första stycket skollagen

text: framgår att fjärrundervisning även får användas i ämnen som en elev i grundskolan, specialskolan eller sameskolan läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner.

text: Förordning (2024:414).

text: Fjärrundervisning får inte vid någon tidpunkt under ett läsår användas för mer än 25 procent av elevens respektive skolenhetens undervisningstimmar i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan.

text: Statens skolinspektion får efter ansökan från en huvudman medge att fjärrundervisning får användas för mer än 25 procent av undervisningstimmarna vid en skolenhet. Ett sådant medgivande får lämnas för högst ett läsår åt gången och endast om det finns synnerliga skäl för det.

text: Förordning (2022:1619).

text: Elevgruppernas storlek

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om elevgruppernas storlek vid fjärrundervisning i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan.

text: Förordning (2022:1619).

text: Begränsningar i utförandet av fjärrundervisning

text: En huvudman får inte vid någon tidpunkt under ett läsår utföra uppgifter som avser fjärrundervisning åt en annan huvudman i högre omfattning än 25 procent av sin vid läsårets början planerade totala kapacitet att erbjuda undervisningstimmar oavsett undervisningsform.

text: Förordning (2020:779).

text: Dokumentation av fjärrundervisning

text: Huvudmannen ska dokumentera ett beslut om att använda fjärrundervisning.

text: Förordning (2020:779).

text: Anmälningsskyldighet

text: Huvudmannen ska till Statens skolinspektion anmäla ett beslut om att använda fjärrundervisning. Om huvudmannen utför fjärrundervisning åt någon annan huvudman ska det också anmälas.

text: Skolinspektionen får meddela närmare föreskrifter om vad en anmälan ska innehålla.

text: Förordning (2021:884).

text: 5 b kap.

text: Distansundervisning

text: Inledande föreskrifter

text: I

text: 22 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om distansundervisning i vissa skolformer.

text: Förordning (2020:779).

text: 3 kap. 4 §

text: om skolarbetets förläggning,

text: 5 kap. 6 §

text: om friluftsverksamhet, och

text: bilagorna 1-4 med timplaner för grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan.

text: Förordning (2022:1619).

text: Följande bestämmelser gäller inte för utbildning där distansundervisning används:

text: Ansökan

text: En ansökan om godkännande som utförare av utbildning där distansundervisning används i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan ska ha kommit in till Statens skolinspektion senast den 31 januari kalenderåret innan utbildningen ska starta.

text: Ansökan ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet.

text: Förordning (2022:1619).

text: vilken utbildning ansökan avser,

text: vid vilken skolenhet utbildningen ska anordnas,

text: hur många platser utbildningen ska omfatta,

text: huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild elevkategori, och

text: huruvida den sökande tidigare har utfört utbildning där distansundervisning eller liknande undervisning används.

text: Ansökan ska innehålla uppgifter om

text: Statens skolinspektion får meddela föreskrifter om vilka ytterligare uppgifter ansökan ska innehålla.

text: Förordning (2020:779).

text: Godkännande

text: den sökande har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen, och

text: utbildningen bedöms tillgodose ett behov hos huvudmän som vill ge elever särskilt stöd i form av distansundervisning.

text: Förordning (2020:779).

text: I

text: 22 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om vad som krävs för att en sökande ska godkännas som utförare av utbildning där distansundervisning används. Det ska dessutom krävas att

text: vilken utbildning beslutet avser,

text: hur många platser utbildningen får omfatta, och

text: huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild elevkategori.

text: Ett beslut om godkännande ska innehålla uppgifter om

text: Beslutet ska om möjligt fattas före den 1 oktober kalenderåret innan utbildningen ska starta.

text: Förordning (2020:779).

text: Den som har godkänts som utförare av utbildning där distansundervisning används ska börja utföra distansundervisningen senast vid början av det läsår som inleds två år efter godkännandet.

text: Förordning (2020:779).

text: 6 kap.

text: Betyg

text: Tillämpningsområde

text: Förordning (2022:1619).

text: Rektorns ansvar

text: Bestämmelser om att en rektor får fatta beslut om att betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 i grundskolan, anpassade grundskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan i en skolenhet som rektorn ansvarar för finns i

text: 3 kap. 14 a § skollagen (2010:800)

text: . Ett sådant beslut ska fattas senast den 30 april före det läsår då beslutet ska börja gälla.

text: Förordning (2022:1619).

text: Ett beslut av en rektor enligt

text: 3 kap. 14 b § skollagen (2010:800)

text: om att betygssättning enligt

text: 3 kap. 14 a § skollagen

text: ska upphöra att gälla ska fattas senast den 30 april före det läsår då beslutet ska börja gälla.

text: Förordning (2021:192).

text: Beslut om betyg

text: I

text: 6 §§

text: finns kompletterande bestämmelser till

text: 3 kap. 16 § skollagen (2010:800)

text: om vem som ska besluta om betyg.

text: Förordning (2011:506).

text: Om fler än en lärare bedriver undervisningen vid den tidpunkt då betyg ska sättas och bara någon eller några av dessa är legitimerade, ska betyget beslutas av den eller de legitimerade lärarna.

text: Förordning (2011:506).

text: Om ett betyg är beroende av två eller flera legitimerade lärares bedömning och dessa inte kan enas, ska betyget beslutas av den eller de av dessa lärare som har behörighet att undervisa i det ämne som betyget avser.

text: Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera legitimerade lärare som är behöriga att undervisa i det ämne som betyget avser och dessa lärare inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.

text: Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera legitimerade lärare som inte är behöriga att undervisa i det ämne som betyget avser och dessa inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.

text: Förordning (2014:857).

text: i modersmål, eller

text: som avses i

text: 2 kap. 17 § skollagen

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 16 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: samt

text: och

text: 4 §§

text: i detta kapitel gäller inte för lärare som saknar legitimation och är anställda utan tidsbegränsning för att bedriva undervisning

text: Första stycket gäller bara i de fall läraren bedriver sådan undervisning som avses i samma stycke 1 eller 2.

text: Förordning (2012:498).

text: Om fler än en lärare bedriver sådan undervisning som avses i

text: 5 §

text: vid den tidpunkt då betyg ska sättas och dessa inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.

text: Förordning (2011:506).

text: Betygssättning

text: Betygskriterier

text: I

text: 10 kap.

text: och

text: 20 §§

text: 11 kap.

text: och

text: 23 §§

text: 12 kap.

text: och

text: 20 §§

text: och

text: 13 kap.

text: och

text: 21 §§

text: skollagen (2010:800)

text: anges att läraren vid betygssättningen ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. I dessa paragrafer anges också att samtliga kriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betygskriterier ska finnas för betygen A-E.

text: Kriterierna för betygen A, C och E ska beskriva typiska kunskaper för respektive betyg. Kriterierna för betyget B innebär att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan A och C. Kriterierna för betyget D innebär att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan C och E.

text: Förordning (2022:280).

text: Betyg i fristående skolor med waldorfpedagogisk inriktning

text: I fristående grundskolor och anpassade grundskolor med waldorfpedagogisk inriktning ska betyg sättas när ett ämne har avslutats och slutbetyg utfärdas enligt de föreskrifter som gäller för den aktuella skolformen.

text: I sådana fristående skolor behöver inte betyg sättas innan ett ämne har avslutats eller terminsbetyg utfärdas.

text: Förordning (2022:1619).

text: Betyg på utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner

text: I

text: 10 kap. 23 i §

text: 12 kap. 23 a §

text: och

text: 13 kap. 21 c §

text: skollagen (2010:800)

text: anges att ämnen som en elev läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner ska betygssättas enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan.

text: När gymnasieskolans ämnesplan tillämpas, ska

text: 15 kap.

text: och

text: 25 a

text: 27 §§

text: skollagen

text: tillämpas i stället för

text: 10 kap.

text: 22 §§

text: 12 kap.

text: 22 §§

text: eller

text: 13 kap.

text: 21 b §§

text: samma lag. I stället för

text: 8 §§

text: i detta kapitel ska

text: 8 kap.

text: 1 a

text: 1 d

text: och

text: 3 g §§

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: tillämpas. Av

text: 10 §

text: framgår att det är rektorn för den skolenhet där eleven är mottagen som ansvarar för att betygskatalogen förs. Detta gäller även när betyg sätts enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan.

text: Betyg enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan ska utfärdas separat.

text: Förordning (2024:679).

text: Betygsdokument

text: Allmänt om betygsdokument

text: Enligt

text: 3 kap. 18 § skollagen (2010:800)

text: ska betyg utfärdas skriftligt. I

text: 16 §§

text: i detta kapitel finns kompletterande föreskrifter om betygskatalog och om utfärdande av betygsdokument.

text: Förordning (2011:506).

text: Betygskatalog

text: Beslut om betyg ska dokumenteras i en betygskatalog.

text: sätta betyg, och

text: inte sätta betyg när underlag för bedömning av en elevs kunskaper saknas på grund av elevens frånvaro.

text: Med beslut om betyg avses beslut att

text: Det ska framgå om ett betyg har satts innan eller efter det att ett ämne har avslutats.

text: Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs.

text: Förordning (2011:506).

text: Terminsbetyg

text: varje termin i årskurserna 4 och 5 i grundskolan och sameskolan och i förekommande fall i anpassade grundskolan samt i årskurserna 5 och 6 i specialskolan, om betyg sätts i dessa kurser,

text: varje termin i årskurserna 6-8 i grundskolan och i förekommande fall i anpassade grundskolan, årskurserna 7-9 i specialskolan och årskurs 6 i sameskolan, och

text: höstterminen i årskurs 9 i grundskolan och i förekommande fall i anpassade grundskolan och årskurs 10 i specialskolan.

text: Terminsbetyg ska utfärdas vid slutet av

text: Terminsbetyg ska inte utfärdas om eleven ska få ett slutbetyg enligt

text: 14 §

text: Förordning (2022:1619).

text: Terminsbetyget ska innehålla uppgifter om det senaste beslutet om elevens betyg i varje ämne. Det ska framgå om ämnet har avslutats.

text: Terminsbetyget ska i förekommande fall innehålla uppgift om omfattningen av den frånvaro som eleven har haft utan giltigt skäl under terminen.

text: Förordning (2011:506).

text: Rektorn ska utfärda terminsbetyget.

text: Förordning (2011:506).

text: Slutbetyg

text: För en elev som har skolplikt ska slutbetyg utfärdas när skolplikten upphör. En sådan elev som därefter har slutfört den högsta årskursen har rätt att få ett nytt slutbetyg.

text: För en elev som inte har skolplikt ska slutbetyg utfärdas när eleven har slutfört den högsta årskursen.

text: Förordning (2011:506).

text: Slutbetyget ska innehålla uppgifter om den högsta årskurs som eleven genomgått och om de senaste besluten om elevens betyg. Betyg som satts innan ett ämne har avslutats ska inte ingå i slutbetyget.

text: Ett slutbetyg från anpassade grundskolan ska också innehålla uppgift om att slutbetyget motsvarar nivå 1 i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Ett slutbetyg från grundskolan eller specialskolan ska innehålla uppgift om att slutbetyget motsvarar nivå 2 i referensramen.

text: Förordning (2023:271).

text: Rektorn ska utfärda slutbetyget. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att utfärda slutbetyg.

text: Förordning (2011:506).

text: Avgångsintyg

text: om en elev avgår från utbildningen hos en huvudman utan att slutbetyg utfärdas, eller

text: om en elev i sameskolan avgår från utbildningen innan eleven har gått ut årskurs 6.

text: Ett avgångsintyg ska utfärdas

text: den årskurs som eleven slutat i,

text: tiden för avgången,

text: de ämnen som eleven undervisats i,

text: i förekommande fall senaste betyg i ämnen,

text: antal timmar undervisningstid som eleven erbjudits, och

text: om det fattats beslut om att eleven ska gå om en årskurs.

text: Intyget ska innehålla uppgifter om

text: Rektorn ska utfärda avgångsintyget.

text: Förordning (2022:1620).

text: Ett avgångsintyg ska sändas till elevens vårdnadshavare. Om det är känt var eleven ska fortsätta sin utbildning, ska intyget också sändas till huvudmannen för utbildningen.

text: Förordning (2011:506).

text: Gemensam bestämmelse

text: Om betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 10 kap. 18 §

text: 12 kap. 18 §

text: eller

text: 13 kap. 19 §

text: skollagen (2010:800)

text: , ska detta markeras med ett horisontellt streck i dokumenten enligt detta kapitel. Detsamma gäller om betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 § skollagen

text: när en elev läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner.

text: Förordning (2024:678).

text: Betyg efter prövning

text: I

text: 10 kap. 23 §

text: och

text: 12 kap. 23 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om prövning för betyg från grundskolan och specialskolan.

text: Förordning (2011:506).

text: Den som redan har slutbetyg har efter prövning i ett eller flera ämnen rätt att få ett nytt slutbetyg.

text: Förordning (2011:506).

text: Rektorn ska utfärda betyg efter prövning. Om prövningen avser hela utbildningen, får rektorn inte uppdra åt någon annan att utfärda slutbetyg.

text: Förordning (2011:506).

text: Bemyndigande

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen av betyg på utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner, betygskatalog, terminsbetyg, slutbetyg och betyg efter prövning.

text: Förordning (2024:678).

text: 7 kap.

text: Förskolan

text: Läroplan

text: För förskolan gäller en läroplan enligt

text: 1 kap. 11 § första stycket skollagen (2010:800)

text: Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2018:50) om läroplan för förskolan.

text: Förordning (2019:275).

text: 8 kap.

text: Förskoleklassen

text: Läroplan

text: För förskoleklassen gäller en läroplan enligt

text: Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet. För förskoleklass som anordnas vid en skolenhet med specialskola eller sameskola finns dock läroplanen i förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall respektive förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall.

text: Nationella kartläggningsmaterial

text: Nationella kartläggningsmaterial ska användas för att kartlägga elevernas språkliga medvetenhet och matematiska tänkande.

text: Förordning (2018:750).

text: Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om nationella kartläggningsmaterial och användningen av dessa.

text: Förordning (2018:750).

text: 9 kap.

text: Grundskolan

text: Utbildningens innehåll och omfattning

text: Läroplan, kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier

text: För grundskolan gäller en läroplan enligt

text: Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet. Av

text: 3 § samma förordning

text: framgår att kursplaner för grundskolans ämnen ingår i läroplanen och att kursplanerna kompletteras av kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier.

text: Förordning (2022:280).

text: läsförståelse i årskurs 1, och

text: matematik, svenska och svenska som andraspråk samt gemensamt för samhällsorienterande ämnen och för naturorienterande ämnen i årskurs 3.

text: Kriterier för bedömning av kunskaper ska finnas för

text: Kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 1 och 3 anger den lägsta godtagbara kunskapsnivån för en elev vid slutet av årskursen.

text: Förordning (2022:280).

text: Betygskriterier ska finnas i samtliga ämnen för årskurs 6 och 9.

text: Betygskriterierna för årskurs 6 anger kunskapsnivån för ett visst betyg när betyg sätts sista gången före slutet av årskurs 6. Betygskriterierna för årskurs 9 anger kunskapsnivån för ett visst betyg när ett ämne avslutas.

text: Förordning (2022:280).

text: Undervisningstid

text: Bestämmelser om fördelning av den garanterade undervisningstiden (

text: timplan

text: ) finns i bilaga 1.

text: Huvudmannen får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade undervisningstiden.

text: Förordning (2017:1236).

text: Huvudmannen beslutar efter förslag av rektorn om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden.

text: En nyanländ elev eller en annan elev vars kunskaper bedömts enligt

text: 3 kap. 12 c § skollagen (2010:800)

text: får ges mer undervisning i svenska eller svenska som andraspråk än övriga elever i samma årskurs hos huvudmannen genom en omfördelning av den undervisningstid huvudmannen beslutat enligt

text: 4 §

text: prioriterad timplan

text: Ett beslut om prioriterad timplan får fattas om det behövs för att eleven så snart som möjligt ska kunna tillgodogöra sig undervisningen i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. En elev får omfattas av prioriterad timplan under högst ett år och eleven får inte under denna tid ges mindre undervisning totalt än andra elever i samma årskurs hos huvudmannen.

text: Rektorn beslutar om prioriterad timplan.

text: Förordning (2015:578).

text: Språkval

text: Enligt

text: 10 kap. 4 § skollagen (2010:800)

text: ska det finnas språkval.

text: Huvudmannen ska som språkval erbjuda minst två av språken franska, spanska och tyska.

text: Huvudmannen ska sträva efter att därutöver erbjuda andra språk som språkval.

text: det språk som eleven ska erbjudas modersmålsundervisning i,

text: svenska eller svenska som andraspråk under förutsättning att eleven i övrigt får undervisning i svenska eller svenska som andraspråk,

text: engelska, eller

text: teckenspråk.

text: En elev får i stället för ett språk som erbjudits enligt

text: 5 §

text: välja något av följande språk som språkval:

text: Huvudmannen är inte skyldig att anordna undervisning i ett språk som erbjudits som språkval enligt

text: 5 § andra stycket

text: eller

text: 6 §

text: om färre än fem elever väljer språket. Detta gäller dock inte om det språk som avses i

text: 6 § 1

text: är ett nationellt minoritetsspråk.

text: 8 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2023:945).

text: Skolans val

text: I timplanen anges ett antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen. Inom skolans val får ett språk som eleven inte tidigare har fått undervisning i (

text: nybörjarspråk

text: ) erbjudas.

text: Rektorn beslutar om hur utrymmet för skolans val ska användas. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta sådana beslut.

text: Förordning (2023:945).

text: Av

text: 10 kap. 4 § skollagen (2010:800)

text: framgår att skolans val också får omfatta undervisning i ett lokalt tillval som skolans val, om Statens skolverk har godkänt en plan för undervisningen.

text: till sitt innehåll och sin inriktning avviker från grundskolans kursplaner,

text: är förenlig med föreskrifter om hur utbildningen i grundskolan ska vara utformad, dess syfte samt dess värdegrund och uppdrag, och

text: har godtagbar pedagogisk kvalitet.

text: Skolverket ska efter ansökan godkänna planen om den

text: Undervisning i ett ämne inom skolans val ska till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med kursplanen, kriterierna för bedömning av kunskaper och betygskriterierna.

text: Förordning (2023:945).

text: Rektorn beslutar om en elev ska erbjudas lovskola.

text: Förordning (2017:847).

text: Tvåspråkig undervisning

text: Undervisning på elevens umgängesspråk

text: För elever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna får delar av undervisningen i årskurs 1–6 anordnas på detta språk. För elever med finska som umgängesspråk får sådan undervisning anordnas även i årskurs 7–9.

text: En huvudman som anordnar undervisning enligt

text: första stycket

text: ska anmäla detta till Statens skolinspektion.

text: Under den sammanlagda tid som eleven får tvåspråkig undervisning enligt

text: 12 §

text: får högst hälften av undervisningen ges på umgängesspråket. Undervisningen ska planeras så att undervisningen på svenska successivt ökar.

text: Engelskspråkig undervisning

text: Huvuddelen av undervisningen får anordnas på engelska för elever som vistas i Sverige under en begränsad tid och har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunna delta i undervisningen.

text: Avvikelse får göras från timplanen i ämnena svenska och engelska. Antalet timmar i svenska får dock inte understiga 480.

text: barn till utländska gästforskare och experter, och

text: barn som tidigare gått i en engelskspråkig skola.

text: Om det inte finns plats för alla sökande till engelskspråkig undervisning enligt

text: 14 §

text: , ska den i första hand ges till

text: För sådana elever som avses i

text: 14 §

text: får Primary Years Programme och Middle Years Programme tillämpas inom grundskolan.

text: En huvudman för utbildning som har auktoriserats av International Baccalaureate Office (IBO) får utfärda betyg eller skriftliga omdömen enligt bestämmelser som utfärdats av IBO till sådana elever som flyttar utomlands under skoltiden.

text: En huvudman som anordnar undervisning enligt 14 eller

text: 16 §

text: undervisningens innehåll och utformning säkerställer att eleverna får tillräckliga kunskaper i svenska för att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnen som anges i

text: 2 §

text: och betygskriterierna i samtliga ämnen,

text: de lärare som undervisar på engelska uppfyller kraven enligt

text: 2 kap. 13 §

text: eller

text: 17 § första stycket 1

text: skollagen (2010:800)

text: , och

text: utbildningen håller god kvalitet.

text: Statens skolinspektion får efter ansökan besluta att en huvudman får anordna delar av undervisningen på engelska för andra elever än sådana som avses i

text: 14 §

text: , om

text: Beslutet ska avse en viss skolenhet. Beslutet får återkallas om villkoren enligt

text: första stycket

text: inte längre är uppfyllda.

text: Enligt

text: 6 § språklagen (2009:600)

text: har det allmänna ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas.

text: Förordning (2022:280).

text: Under den sammanlagda tid som en elev får engelskspråkig undervisning enligt

text: 18 §

text: får högst hälften av undervisningen ges på engelska.

text: Bedömningsstöd

text: 19 a §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2017:1107).

text: Nationella prov

text: Nationella prov ska användas i de ämnen och årskurser som anges i

text: 21 §

text: . Syftet med proven är att stödja betygssättningen, förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av elevernas kunskaper i relation till kriterierna för bedömning av kunskaper.

text: När nationella prov används ska eleverna delta i alla delar av proven. Rektorn får besluta att en elev inte behöver delta i ett nationellt prov eller i någon eller några delar av ett sådant prov, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (2022:280).

text: matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3, 6 och 9,

text: engelska i årskurs 6 och 9,

text: geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap i årskurs 9, och

text: biologi, fysik eller kemi i årskurs 9.

text: Nationella prov ska användas i

text: Statens skolverk ska fördela de nationella prov som anges i

text: första stycket 3

text: och

text: så att varje elev ska delta i prov i endast ett samhällsorienterande ämne respektive ett naturorienterande ämne och att antalet provdeltagare så långt som möjligt blir lika stort för varje nationellt prov.

text: Förordning (2017:1107).

text: Eleven ska skriva uppsatserna i de nationella proven i engelska och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 9 på dator eller annan digital enhet.

text: Rektorn får besluta att en elev inte behöver skriva uppsatserna i proven på dator eller annan digital enhet, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (2017:1107).

text: Nationella prov ska genomföras i slutet av årskursen. Proven ska vara uppdelade i delprov som genomförs på vissa dagar eller under vissa perioder.

text: Vid bedömningen av ett nationellt prov som genomförts på dator eller annan digital enhet ska elevens namn och övriga uppgifter om eleven vara avidentifierade för den bedömande läraren. I de fall där syftet med avidentifieringen inte kan uppfyllas utan betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen får det dock göras undantag från kravet på avidentifiering.

text: Förordning (2018:1386).

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om att nationella prov får genomföras vid en annan tidpunkt än i slutet av årskursen samt närmare föreskrifter om när proven ska genomföras och om avidentifiering. Skolverket får även i övrigt meddela de föreskrifter som behövs om nationella prov och om skyldighet att delta i nationella prov.

text: Förordning (2019:687).

text: Nationella bedömningsstöd

text: Nationella bedömningsstöd ska användas i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 1.

text: Bedömningsstöd får användas även i andra ämnen och årskurser än de som anges i

text: första stycket

text: Bedömningsstöden ska stödja lärarnas bedömning av elevernas kunskaper.

text: Förordning (2017:1107).

text: Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om nationella bedömningsstöd och användningen av dessa.

text: Förordning (2017:1107).

text: Utbildning utan timplan

text: Medgivande

text: huvudmannen har godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för att bedriva sådan utbildning, och

text: eleverna ges förutsättningar att i samtliga ämnen uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier som minst ska uppfyllas och i övrigt utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål.

text: Statens skolinspektion får efter ansökan besluta att en huvudman får bedriva utbildning i grundskolan utan att tillämpa timplanen om

text: Medgivandet ska avse en eller flera bestämda skolenheter. Medgivandet får förenas med villkor.

text: Förordning (2022:280).

text: Återkallelse av medgivande

text: förutsättningarna för medgivandet enligt

text: 23 §

text: inte längre är uppfyllda, eller

text: huvudmannen inte följer de villkor som medgivandet förenats med.

text: Statens skolinspektion får återkalla ett beslut om medgivande att bedriva utbildning i grundskolan utan att tillämpa timplanen, om

text: Färdighetsprov

text: villkor för antagning till en viss skolenhet eller elevgrupp,

text: grund för urval till en viss skolenhet eller elevgrupp när det finns fler sökande än platser, och

text: villkor för fortsatt utbildning vid en viss skolenhet eller elevgrupp.

text: En huvudman som anordnar utbildning som kräver att eleverna har särskilda färdigheter i bild, idrott och hälsa, musik eller slöjd får från och med årskurs 7 använda färdighetsprov som

text: Statens skolinspektion får efter ansökan besluta att en huvudman får använda färdighetsprov från och med årskurs 4 i de fall som avses i

text: 25 §

text: , om det finns särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll och inriktning.

text: Beslutet ska avse en viss skolenhet eller viss elevgrupp.

text: När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas.

text: Integrerad samisk undervisning i grundskolan

text: I

text: 10 kap.

text: 7 a

text: och

text: 7 b §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om integrerad samisk undervisning för samiska elever i grundskolan.

text: Förordning (2020:779).

text: 10 kap.

text: Anpassade grundskolan

text: Utbildningens innehåll och omfattning

text: Läroplan

text: För anpassade grundskolan gäller en läroplan enligt

text: Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för anpassade grundskolan. Av

text: 2 § samma förordning

text: framgår att Statens skolverk får meddela föreskrifter om kursplaner, kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier för anpassade grundskolan.

text: Förordning (2022:1619).

text: Timplaner

text: Bestämmelser om fördelning av den garanterade undervisningstiden på ämnen och ämnesområden (

text: timplaner

text: ) finns i bilaga 2.

text: Förordning (2017:1236).

text: För elever som får undervisning i en kombination av ämnen och ämnesområden får rektorn besluta om avvikelser från timplanerna i den omfattning som behövs.

text: Även för andra elever får rektorn besluta om avvikelser från timplanerna i den omfattning som behövs för att anpassa undervisningen till elevernas särskilda förutsättningar och behov.

text: I

text: 3 kap. 12 §

text: och

text: 7 kap. 9 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om avvikelser från timplanen vid anpassad studiegång och vid integrerad undervisning. Beslut om lärotider enligt

text: 3 kap. 5 §

text: i denna förordning får också medföra avvikelser från timplanerna.

text: Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första eller

text: andra stycket

text: 5 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2022:1619).

text: 6 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2022:1619).

text: Skolans val

text: I timplanen för elever som får undervisning i ämnen anges ett visst antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen och för praktisk arbetslivsorientering.

text: Rektorn beslutar hur utrymmet för skolans val ska användas. Antalet timmar för varje ämne i timplanen får inte minskas i oproportionerligt stor omfattning.

text: Förordning (2022:1619).

text: Fördelningsbar tid för elever som får undervisning i ämnesområden

text: Den fördelningsbara tiden i timplanen för elever som får undervisning i ämnesområden ska fördelas dels på ämnesområden med hänsyn till elevens behov, dels på praktisk arbetslivsorientering. Den fördelningsbara tiden får även användas för undervisning i modersmål eller svenska som andraspråk.

text: Rektorn beslutar hur den fördelningsbara tiden ska användas.

text: Nationella bedömningsstöd

text: Nationella bedömningsstöd ska användas i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 1 och 3.

text: första stycket

text: Förordning (2023:326).

text: Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om nationella bedömningsstöd och om användningen av dem.

text: Förordning (2023:326).

text: 11 kap.

text: Specialskolan

text: Utbildningens innehåll och omfattning

text: Läroplan

text: För specialskolan gäller en läroplan enligt

text: Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. I samma förordning finns bestämmelser om kursplaner, kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier för specialskolan.

text: I

text: 12 kap. 8 § andra stycket skollagen

text: finns bestämmelser om tillämpning av anpassade grundskolans kursplaner för elever med intellektuell funktionsnedsättning i specialskolan. För sådana elever gäller inte

text: 12 §§

text: Förordning (2022:1619).

text: Undervisningstid

text: timplan

text: ) finns i bilaga 3.

text: Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela föreskrifter om fördelningen av den garanterade undervisningstiden för elever som läser ämnet svenska i stället för ämnet teckenspråk enligt

text: 12 kap. 4 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Förordning (2017:1236).

text: Förordning (2023:945).

text: När anpassade grundskolans kursplaner tillämpas för elever med intellektuell funktionsnedsättning gäller i stället för de föreskrifter som avses i

text: 2 § första

text: eller

text: andra stycket

text: att undervisningstiden ska fördelas på anpassade grundskolans ämnen eller ämnesområden samt i förekommande fall teckenspråk och skolans val. I sådana fall ska bestämmelserna i

text: 10 kap.

text: 10 §§

text: tillämpas i stället för

text: 9 §§

text: . För elever med intellektuell funktionsnedsättning får avvikelser göras från timplanen.

text: Förordning (2023:327).

text: Språkval

text: Enligt

text: 12 kap. 4 § skollagen (2010:800)

text: ska det finnas språkval.

text: Huvudmannen ska erbjuda minst två av språken franska, tyska och spanska som språkval.

text: engelska, eller

text: teckenspråk.

text: Eleven får i stället för ett språk som avses i

text: 4 §

text: som språkval välja något av följande språk:

text: 4 § andra stycket

text: eller

text: 5 §

text: om färre än tre elever vid skolenheten väljer språket. Detta gäller dock inte om det språk som avses i

text: 5 § 1

text: är ett nationellt minoritetsspråk.

text: 7 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2023:945).

text: Skolans val

text: insatser avsedda att kompensera elevens funktionsnedsättning och andra särskilda insatser,

text: praktisk arbetslivsorientering, och

text: ett språk som eleven inte tidigare har fått undervisning i (nybörjarspråk).

text: Förordning (2023:945).

text: I timplanen anges ett antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen. Skolans val får också omfatta

text: Förordning (2023:945).

text: Bedömningsstöd

text: 9 a §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2017:1107).

text: Nationella prov

text: 11 §

text: . Syftet med proven är att stödja betygssättningen, förutom i årskurs 4 där syftet är att stödja bedömningen av elevernas kunskaper i relation till kriterierna för bedömning av kunskaper.

text: Förordning (2022:280).

text: matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 4, 7 och 10,

text: engelska i årskurs 7 och 10,

text: geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap i årskurs 10, och

text: biologi, fysik eller kemi i årskurs 10.

text: Nationella prov ska användas i

text: Statens skolverk ska fördela nationella prov som avses i

text: första stycket 3

text: och

text: så att varje elev ska delta i prov i endast ett samhällsorienterande ämne respektive ett naturorienterande ämne.

text: Förordning (2017:1107).

text: Eleven ska skriva uppsatserna i de nationella proven i engelska och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 10 på dator eller annan digital enhet.

text: Rektorn får besluta att eleven inte behöver skriva uppsatserna i proven på dator eller annan digital enhet, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (2017:1107).

text: Förordning (2018:1575).

text: Förordning (2019:687).

text: Nationella bedömningsstöd

text: Nationella bedömningsstöd ska användas i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 1. För elever som läser matematik, svenska eller svenska som andraspråk enligt anpassade grundskolans kursplaner ska nationella bedömningsstöd användas i dessa ämnen även i årskurs 3.

text: första stycket

text: Förordning (2023:326).

text: Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om nationella bedömningsstöd och om användningen av dessa.

text: Förordning (2017:1107).

text: Samverkan med andra huvudmän

text: Specialpedagogiska skolmyndigheten ska etablera och upprätthålla kontakt med elevernas hemkommuner.

text: Specialpedagogiska skolmyndigheten ska, om det är lämpligt för att främja en övergång till utbildning i hemkommunen, vid slutet av varje läsår underrätta elevernas hemkommuner om elevernas kunskapsutveckling.

text: Om en elev ska gå över till grundskolan eller anpassade grundskolan eller tas emot på försök i grundskolan eller anpassade grundskolan enligt

text: 7 kap. 8 § skollagen (2010:800)

text: ska Specialpedagogiska skolmyndigheten och den huvudman som ska ta emot eleven gemensamt planera övergången. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta i planeringen.

text: Förordning (2022:1619).

text: 12 kap.

text: Sameskolan

text: Utbildningens innehåll och omfattning

text: Läroplan

text: För sameskolan gäller en läroplan enligt

text: Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. I samma förordning finns bestämmelser om kursplaner, kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier för sameskolan.

text: Förordning (2022:280).

text: Timplan

text: timplan

text: ) finns i bilaga 4.

text: Förordning (2017:1236).

text: Samisk undervisning

text: Undervisningen ska ges på svenska och samiska.

text: Ämnet samiska ska finnas i alla årskurser.

text: För elever som har tagits emot i sameskolan på grund av särskilda skäl enligt

text: 7 kap. 7 § första stycket andra meningen skollagen (2010:800)

text: får undervisningen på samiska och undervisningen i ämnet samiska bytas ut mot annan undervisning.

text: 7 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2023:945).

text: Skolans val

text: Utrymmet för skolans val ska med de begränsningar som anges i timplanen användas för undervisning i ett eller flera ämnen. Inom skolans val får ett språk som eleven inte tidigare har fått undervisning i (

text: nybörjarspråk

text: ) erbjudas.

text: Rektorn beslutar om hur utrymmet för skolans val ska användas.

text: Förordning (2023:945).

text: Gemensam bestämmelse om elevens val och skolans val

text: Förordning (2023:945).

text: Bedömningsstöd

text: 9 a §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2017:1107).

text: Nationella prov

text: 11 §

text: Förordning (2022:280).

text: matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3 och 6, och

text: engelska i årskurs 6.

text: Förordning (2017:1107).

text: Nationella prov ska användas i

text: 11 a §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2016:9).

text: Förordning (2018:1575).

text: Förordning (2019:687).

text: Nationella bedömningsstöd

text: första stycket

text: Förordning (2017:1107).

text: Förordning (2017:1107).

text: I

text: 10 kap.

text: 7 a

text: och

text: 7 b §§

text: skollagen (2010:800)

text: Förordning (2020:779).

text: 14 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2020:779).

text: 13 kap.

text: Fritidshemmet

text: För fritidshemmet gäller en läroplan enligt

text: . Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet utom i de fall som anges i

text: andra stycket

text: För fritidshem som anordnas vid en skolenhet med specialskola eller sameskola finns läroplanen i förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall respektive förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall.

text: 14 kap.

text: Bidrag till enskilda huvudmän

text: Fastställande av bidrag per kalenderår

text: Ett bidrag till enskilda huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, anpassad grundskola och fritidshem samt pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem ska fastställas per kalenderår.

text: Bidraget ska grunda sig på hemkommunens budget för det kommande budgetåret och beslutas före kalenderårets början. För barn och elever som börjar i utbildning eller annan pedagogisk verksamhet under kalenderåret ska hemkommunen besluta bidraget omgående.

text: För elever som påbörjar utbildning i augusti ska bidrag enligt

text: 9 kap. 19 §

text: 10 kap. 37 §

text: 11 kap. 36 §

text: och

text: 14 kap. 15 §

text: skollagen (2010:800)

text: avse tiden från och med den 1 juli samma år.

text: Förordning (2022:1619).

text: Ändringar under löpande budgetår

text: Om ytterligare resurser ges till hemkommunens verksamhet under budgetåret, ska motsvarande tillskott ges till de enskilda huvudmännen.

text: Om hemkommunen minskar ersättningen till sin motsvarande verksamhet får bidrag till enskilda huvudmän minskas i motsvarande mån genom att återstående utbetalningar under budgetåret sätts ner.

text: Avgifter

text: När en kommun beslutar om bidrag till enskild huvudman för förskola, fritidshem eller annan pedagogisk verksamhet, ska det beaktas om avgifter tas ut av kommunen och av den enskilda huvudmannen.

text: Grundbelopp

text: Allmänt om grundbelopp

text: undervisning avse kostnader för skolans rektor och andra anställda med ledningsuppgifter, undervisande personal, personal i skolbibliotek, stödåtgärder till elever, arbetslivsorientering, kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader,

text: lärverktyg avse kostnader för läroböcker, andra läromedel och andra tryckta eller digitala verk samt utrustning och material som används i undervisningen, kostnader för analoga och digitala medier i skolbibliotek samt studiebesök och liknande kostnader,

text: elevhälsa avse kostnader för sådan elevhälsa som avser medicinska, psykologiska eller psykosociala insatser,

text: måltider avse kostnader för livsmedel, personal, transporter och därmed sammanhängande administration och liknande kostnader,

text: administration avse administrativa kostnader som ska beräknas till tre procent av grundbeloppet,

text: mervärdesskatt avse ett schablonbelopp som uppgår till sex procent av det totala bidragsbeloppet (grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp), och

text: lokalkostnader avse kostnader för hyra, driftskostnader, inventarier som inte är lärverktyg och kapitalkostnader i form av ränta på lån och liknande, dock inte kostnader för amortering.

text: Förordning (2024:268).

text: I

text: 9 kap. 20 §

text: 10 kap. 38 §

text: och

text: 11 kap. 37 §

text: skollagen (2010:800)

text: anges vilka kostnadsslag som ska ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild huvudman för förskoleklass, grundskola eller anpassad grundskola. Vid tillämpning av dessa bestämmelser ska ersättning för

text: omsorg och pedagogisk verksamhet avse kostnader för förskolechef eller andra anställda med ledningsuppgifter, personal i den pedagogiska verksamheten och omsorgen, stödåtgärder till barn eller elever, kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader,

text: pedagogiskt material och utrustning avse kostnader för lek- och lärprodukter, maskiner som används i verksamheten, studiebesök och liknande kostnader, och

text: administration avse administrativa kostnader som ska beräknas till tre procent av grundbeloppet för förskolor och fritidshem och en procent av grundbeloppet för pedagogisk omsorg.

text: I

text: 8 kap. 22 §

text: 14 kap. 16 §

text: och

text: 25 kap. 12 §

text: skollagen (2010:800)

text: anges vilka kostnadsslag som ska ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild huvudman för förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem. Vid tillämpning av dessa bestämmelser ska ersättning för

text: För övriga kostnadsslag ska

text: 4 §

text: och

text: –7 tillämpas på motsvarande sätt.

text: Särskilt om ersättning för lokalkostnader

text: Ersättning för lokalkostnader enligt

text: 4 § 7

text: ska motsvara hemkommunens genomsnittliga lokalkostnad per barn eller elev i motsvarande verksamhet.

text: Om det finns särskilda skäl, ska ersättningen för lokalkostnader i stället högst motsvara den enskilde huvudmannens faktiska kostnader om dessa är skäliga. Vid prövningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till om skillnaden mellan hemkommunens genomsnittliga lokalkostnader och den enskilde huvudmannens faktiska kostnader är betydande på grund av kommunens investering i nya lokaler, renovering av befintliga lokaler eller någon annan omständighet. Vid prövningen får hänsyn även tas till intresset av att utbildning med en enskild huvudman kan etableras.

text: Förordning (2018:3).

text: Särskilt om ersättning för kapitalkostnader

text: Hemkommunens normala avskrivningsprinciper ska tillämpas vid beräkningen av kostnader för inköp.

text: Tilläggsbelopp

text: Med tilläggsbelopp enligt

text: 8 kap. 23 §

text: 9 kap. 21 §

text: 10 kap. 39 §

text: 11 kap. 38 §

text: och

text: 14 kap. 17 §

text: skollagen (2010:800)

text: avses ersättning för extraordinära stödåtgärder.

text: 10 kap. 39 § skollagen

text: ersättning för elever som ska ges modersmålsundervisning eller deltar i lovskola, och

text: 11 kap. 38 § skollagen

text: ersättning för elever som ska ges modersmålsundervisning.

text: Förordning (2024:220).

text: Utöver vad som anges i

text: första stycket

text: avses med tilläggsbelopp enligt

text: Med extraordinära stödåtgärder enligt

text: 8 § första stycket

text: avses stödåtgärder som väsentligt avviker från det särskilda stöd som ska tillhandahållas inom ramen för grundbeloppet och som innebär att betydande resurser måste avsättas för ett barns eller en elevs räkning. Vid bedömningen av om stödåtgärder utgör extraordinära stödåtgärder ska åtgärdernas omfattning och varaktighet särskilt beaktas.

text: Extraordinära stödåtgärder kan avse exempelvis assistenthjälp, anpassning av lokaler eller en helt anpassad lärmiljö. Extraordinära stödåtgärder kan riktas till bland andra barn och elever med funktionsnedsättning, stora inlärningssvårigheter eller långvarig skolfrånvaro.

text: Med en helt anpassad lärmiljö enligt

text: andra stycket

text: avses en miljö som har utformats med särskilt små elevgrupper, hög lärartäthet och specialpedagogisk kompetens.

text: Förordning (2024:220).

text: En enskild huvudman som ansöker om bidrag i form av tilläggsbelopp för extraordinära stödåtgärder ska lämna de uppgifter som behövs för bestämmandet av tilläggsbelopp.

text: Förordning (2024:220).

text: vilka uppgifter som en enskild huvudman ska lämna enligt

text: 8 b §

text: , och

text: bestämmandet av tilläggsbelopp.

text: Förordning (2024:220).

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om

text: Särskilt om ersättning för modersmålsundervisning

text: Om en kommun erbjuder modersmålsundervisning i egen förskoleklass, ska kommunen lämna motsvarande bidrag till sådan verksamhet i fristående förskoleklass.

text: Redovisning av hur bidraget har beräknats

text: En kommun som lämnar bidrag för en elev i en fristående skola eller för ett barn i en fristående förskola eller i annan pedagogisk verksamhet med en enskild huvudman ska för den enskilda huvudmannen kunna redovisa hur bidraget har beräknats.

text: Av redovisningen ska framgå beloppen för lokalkostnader, administration och mervärdesskatt. Om det inte finns särskilda skäl ska redovisningen även innehålla beloppen för övriga kostnadsslag var för sig.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om sådan redovisning.

text: Utbetalning av bidrag

text: Om den enskilda huvudmannen och kommunen inte kommer överens om annat, ska bidragen betalas ut med en tolftedel varje månad.

text: Bemyndigande om uppgifter om kommande verksamhet

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om skyldigheten för en enskild huvudman för grundskola och anpassad grundskola att lämna uppgifter om kommande verksamhet.

text: Förordning (2022:1619).

text: 14 a kap.

text: Utbildning vid särskilda ungdomshem och i kriminalvårdsanstalt

text: Inledande föreskrifter

text: I

text: 24 kap. 8 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om utbildning för skolpliktiga barn som vistas i ett sådant hem som avses i

text: 12 § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga (

text: särskilt ungdomshem

text: ). I

text: 24 kap. 10 § skollagen

text: finns bestämmelser om utbildning för skolpliktiga barn som är intagna i kriminalvårdsanstalt.

text: För sådana utbildningar ska relevanta bestämmelser i denna förordning tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att barnet vistas i ett särskilt ungdomshem eller i en kriminalvårdsanstalt.

text: Förordning (2026:553).

text: Huvudmannen

text: Huvudmannen för ett särskilt ungdomshem ska fullgöra de uppgifter i fråga om utbildningen vid hemmet som annars huvudmannen för den skol-form inom skolväsendet som utbildningen motsvarar har.

text: I fråga om utbildning för barn som är intagna i kriminalvårdsanstalt fullgörs uppgifterna i stället av Kriminalvården.

text: Förordning (2026:553).

text: 3 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2020:779).

text: Bemyndigande

text: Statens skolverk får, efter att ha inhämtat synpunkter från Statens institutionsstyrelse, meddela föreskrifter om verkställigheten av detta kapitel.

text: Förordning (2015:293).

text: 15 kap.

text: Övriga bestämmelser

text: Överklagande

text: Beslut enligt denna förordning får endast överklagas i den ordning som gäller för laglighetsprövning enligt

text: 13 kap.

text: kommunallagen (2017:725)

text: Förordning (2017:1051).

text: Elektronisk överföring av ansökningar

text: En ansökan som ska göras till Statens skolinspektion eller Statens skolverk enligt denna förordning får överföras elektroniskt.

text: Bemyndiganden

text: Statens skolinspektion respektive Statens skolverk får i fråga om ansökningar som myndigheten ska pröva enligt denna förordning meddela föreskrifter om överföring av en elektronisk ansökan och om elektronisk underskrift samt de ytterligare föreskrifter som behövs om ansökningsförfarandet och om betalning av avgift.

text: Förordning (2018:1574).

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om hur det systematiska kvalitetsarbetet enligt

text: 4 kap.

text: 6 §§

text: skollagen (2010:800)

text: ska bedrivas i förskolan, förskoleklassen, grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet.

text: Förordning (2022:1619).

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om hur det förebyggande arbetet för att skapa trygghet och studiero samt arbetet för att upprätthålla tryggheten och studieron enligt

text: 5 kap. 3 § skollagen (2010:800)

text: ska bedrivas i förskoleklassen, grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet.

text: Förordning (2026:1368).

text: Bilaga 1

text: Timplan för grundskolan

text: I högstadiet är eleverna i de naturorienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid om 80 timmar i respektive ämne. Resterande 49 timmar får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet.

text: När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande 60 timmar får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhällsorienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande 55 timmar får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet.

text: Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst 20 procent. Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska, språkval och matematik får dock inte minskas.

text: Bestämmelser om att huvudmannen fattar beslut om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden finns i

text: 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185)

text: Bestämmelser om anpassad studiegång finns i

text: 3 kap. 12 § skollagen (2010:800)

text: . Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från timplanen.

text: Bestämmelser om prioriterad timplan finns i

text: 9 kap. 4 a § skolförordningen

text: . Prioriterad timplan kan innebära avvikelser från den i timplanen angivna dispositionen av antalet timmar per ämne.

text: Förordning (2023:945).

text: Bilaga 2

text: Timplaner för anpassade grundskolan

text: Timplan för elever som läser ämnen

cells: Timplan för elever som läser ämnesområden

text: 3 kap. 12 § skollagen (2010:800)

text: . Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från timplanerna.

text: Förordning (2022:1619).

text: Bilaga 3

text: Timplan för specialskolan

text: När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande 72 timmar får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhällsorienterande ämnena garanterade en minsta

text: undervisningstid i respektive ämne. Resterande 50 timmar får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet.

text: När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid om 60 timmar i respektive ämne. Resterande 36 timmar får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de naturorienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid om 70 timmar i respektive ämne. Resterande 51 timmar får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet.

text: Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst 20 procent. Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik och språkval får dock inte minskas.

text: 11 kap. 2 a § skolförordningen (2011:185)

text: 3 kap. 12 § skollagen (2010:800)

text: Förordning (2023:945).

text: Bilaga 4

text: Timplan för sameskolan

text: När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid om 55 timmar i respektive ämne. Resterande 35 timmar får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet.

text: När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande 20 timmar får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet.

text: Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst 15 procent. Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, samiska och språkval får dock inte minskas.

text: 12 kap. 3 § skolförordningen (2011:185)

text: 3 kap. 12 § skollagen (2010:800)

text: Förordning (2023:945).


rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 2011:192 i lydelse enligt SFS 2024:472

dcterms:title: Förordning (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för entreprenörskap i skolan. Syftet med bidraget är att stödja utvecklingen av entreprenörskap och entreprenöriellt lärande inom skolväsendet.

type: stycke

text: Statsbidrag lämnas för ett år i sänder om det finns tillgång på medel.

type: paragraf

text: Förutsättningar för statsbidrag

text: Statsbidrag till organisationer

beteckning: 2 §

text: saknar vinstsyfte och som inte är huvudmän inom skolväsendet,

type: punkt

text: är demokratiskt uppbyggda och erbjuder insyn i verksamheten,

text: i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering,

text: har avslutat minst två verksamhetsår och bedriver sin verksamhet långsiktigt,

text: arbetar riksomfattande med lokal eller regional förankring eller bedriver verksamhet av riksintresse,

text: helt eller delvis är inriktade mot att främja entreprenörskap inom skolväsendet,

text: har barn, elever eller skolpersonal som målgrupp, och

text: har andra inkomster förutom statsbidraget.

text: Statsbidrag enligt denna förordning får lämnas till organisationer som

beteckning: 3 §

text: utveckla kunskaper om projekt och företagande,

text: stimulera entreprenöriella kompetenser och förhållningssätt,

text: stimulera skolors samarbete med entreprenörer inom näringsliv, kulturliv och föreningsliv, eller

text: främja flickors och unga kvinnors entreprenörskap.

text: Statsbidrag till sådana organisationer som avses i

text: 2 §

text: får lämnas för verksamhet som syftar till att inom skolväsendet

beteckning: 4 §

text: Om statsbidrag enligt denna förordning lämnas till organisationer som är att anse som företag enligt

text: artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , lämnas bidraget som ett stöd av mindre betydelse enligt

text: kommissionens förordning (EU) 2023/2831 av den 13 december 2023

text: om tillämpningen av artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse. De uppgifter som en medlemsstat har enligt artikel 6.4 och 7.4 i kommissionens förordning ska utföras av Statens skolverk.

text: Förordning (2024:472).

beteckning: 5 §

text: Statsbidrag får inte lämnas till sådana organisationer som avses i

text: 2 §

text: som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos Kronofogdemyndigheten eller som är i likvidation eller försatta i konkurs.

beteckning: 6 §

text: Statsbidrag enligt denna förordning får även lämnas till huvudmän inom skolväsendet.

beteckning: 7 §

text: Statsbidrag till huvudmän inom skolväsendet får lämnas för verksamhet som stimulerar utveckling av huvudmännens arbete när det gäller entreprenörskap och entreprenöriellt lärande inom skolväsendet.

text: Ansökan och beslut om statsbidrag

beteckning: 8 §

text: Ansökan om statsbidrag ges in till Statens skolverk som beslutar om bidraget. Vid beräkningen av bidraget ska Skolverket ta hänsyn till om statsbidrag lämnas för verksamheten på annat sätt.

text: I ett beslut om att bevilja bidrag ska sista dagen för redovisning enligt

text: 9 §

text: anges. Beslutet får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet.

text: Redovisning

beteckning: 9 §

text: Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är skyldig att lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till Statens skolverk som verket begär. Statsbidrag som har lämnats för verksamhet som inte är ekonomisk ska redovisas för sig.

text: Om den som har tagit emot bidraget är en sådan organisation som avses i

text: 2 §

text: ska en revisor granska den ekonomiska redovisningen och redogöra för sina iakttagelser i ett intyg som bifogas redovisningen. Om det bidrag som har tagits emot uppgått till minst fem prisbasbelopp enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: , ska detta göras av en auktoriserad eller godkänd revisor.

text: Statens skolverk ska i sin årsredovisning lämna en samlad redovisning av vilka som har fått statsbidrag och med vilka belopp. Skolverket ska dessutom senast den 1 juni varje år till regeringen lämna en sammanfattande redogörelse för vad bidragen har använts till. Skolverket bör också redovisa bidragens effekter i förhållande till syftet med bidraget enligt denna förordning.

text: Återbetalning och återkrav

text: mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp,

text: bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta,

text: mottagaren inte lämnar sådan redovisning som avses i

text: 9 §

text: , eller

text: bidraget inte har använts för det ändamål det har beviljats för.

text: Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig, om

text: Statens skolverk ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett bidrag om någon är återbetalningsskyldig enligt

text: första stycket

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Skolverket efterge återkrav helt eller delvis.

text: På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från den dag som infaller en månad efter det att beslut om återkrav har fattats efter en räntesats som vid varje tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två procentenheter.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Statens skolverk efterge krav på ränta helt eller delvis.

text: Bemyndiganden

text: beräkning och fördelning av statsbidrag, och

text: verkställighet av denna förordning.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om

text: Överklagande

text: Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Tillkännagivande (2011:198) om de EU-bestämmelser som kompletteras av lagen (2006:805) om foder och animaliska biprodukter

rdfs:label: Landsbygdsdepartementet

text: Regeringen tillkännager enligt

text: 5 § lagen (2006:805)

text: om foder och animaliska biprodukter att följande bestämmelser i EU:s förordningar kompletteras av bestämmelser i lagen om foder och animaliska biprodukter.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003

text: om fodertillsatser.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005

text: om fastställande av krav för foderhygien.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009

text: om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av

text: och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/373/EEG

text: kommissionens direktiv 80/511/EEG

text: rådets direktiv 82/471/EEG

text: och

text: samt

text: kommissionens beslut 2004/217/EG

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordning om animaliska biprodukter).

text: Grundförordningar som i sin helhet kompletteras av lagen om foder och animaliska biprodukter

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003

text: om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004

text: om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005

text: om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av

text: rådets direktiv 91/414/EEG

text: Grundförordningar som kompletteras av lagen om foder och animaliska biprodukter i de delar de innehåller bestämmelser som faller inom lagens tillämpningsområde

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001

text: om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati, när det gäller

text: artikel 2

text: , i den del som faller inom tillämpningsområdet för lagen om foder och animaliska biprodukter,

text: artikel 7,

text: artikel 6, i de delar som gäller åtgärder efter testning som utförs på slakteri och som avser kvarhållande i avvaktan på negativt provsvar av varor som inte är avsedda att användas som livsmedel,

text: artikel 8

text: artikel 16

text: , i de delar som faller inom tillämpningsområdet för lagen om foder och animaliska biprodukter, och

text: bilaga XI, i de delar som inte avser livsmedel.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003

text: om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen, när det gäller

text: artikel 3.2, i den del bestämmelsen avser foder,

text: artikel 7, i den del bestämmelsen avser foder, och

text: artikel 12, i den del bestämmelsen avser foder.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004

text: om livsmedelshygien, när det gäller

text: del A, punkt 4 a i bilaga I, i den del bestämmelsen avser foder,

text: del A, punkt 7 i bilaga I, såvitt avser sådana uppgifter som faller inom

text: del A, punkt 8 a i bilaga I.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, när det gäller

text: artikel 4, i de delar som inte avser livsmedel,

text: artikel 5.1 e, i de delar som inte avser livsmedel,

text: artikel 5.1 f

text: , i de delar som avser sådan provtagning som faller inom tillämpningsområdet för lagen om foder och animaliska biprodukter,

text: avsnitt I, kapitel I, punkt 1 i bilaga I, i de delar som inte avser livsmedel, och

text: avsnitt I, kapitel II, E i bilaga I, i de delar som inte avser livsmedel.

text: Grundförordningar som kompletteras av lagen om foder och animaliska biprodukter i de delar som anges i det följande tillämpningsområdet för lagen om foder och animaliska biprodukter, och

text: Kommissionens förordning

text: (EG) nr 2075/2005

text: av den 5 december 2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött, när det gäller

text: artikel 4.2, och

text: artikel 12.1 h iii.

text: Övriga förordningar