rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 7-10 §§

dcterms:title: Jordförvärvsförordning (1979:231)

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Frågor om tillstånd enligt

text: jordförvärvslagen (1979:230)

text: förvärvstillstånd

text: ) prövas av lantbruksnämnden, om inte annat följer av 7 eller

text: 8 §

text: Ansökan om förvärvstillstånd skall göras hos den lantbruksnämnd inom vars verksamhetsområde egendomen helt eller delvis är belägen.

text: Avser ansökan egendom inom flera lantbruksnämnders verksamhetsområden skall den nämnd, hos vilken ansökan gjorts, pröva frågan om tillstånd efter samråd med de övriga nämnderna.

text: ge in fångeshandlingen, om inte ansökan avser tillstånd till framtida förvärv genom fång som avses i

text: 2 § 2

text: jordförvärvslagen (1979:230)

text: eller på offentlig auktion enligt

text: 17 § samma lag

text: uppge ålder och yrkeskunskaper för jordbruk och skogsbruk, eller om förvärvaren är bolag, stiftelse eller annan förening än sambruksförening, förete bolagsavtal, bolagsordning, stadgar eller motsvarande handling,

text: uppge avsikten med förvärvet och om han avser att själv bruka egendomen och att bosätta sig på den,

text: uppge om han äger eller driver eller tidigare har ägt eller drivit ett lantbruksföretag och om han tidigare har ansökt om förvärvstillstånd,

text: uppge sin och överlåtarens postadresser.

text: I tillståndsärendet skall förvärvaren

text: Lantbruksnämnden kan för särskilt fall medge undantag från

text: första stycket

text: Förordning (1987:470).

text: Frågor om förvärvstillstånd skall prövas utan dröjsmål. Beslut i ärendet skall meddelas senast tre månader efter det att ansökan gjordes, om inte särskilda skäl föranleder annat.

text: Kan säljaren påkalla inlösen enligt

text: 14 § jordförvärvslagen (1979:230)

text: , skall i beslutet anges vad han därvid skall iaktta. Vägras tillstånd till förvärv, skall beslutet delges även överlåtaren.

text: Efter sådant förvärv som avses i

text: 16 § jordförvärvslagen (1979:230)

text: skall auktionsförrättaren utan dröjsmål tillställa lantbruksnämnden en avskrift av det köpebrev som utfärdas med anledning av auktionen.

text: Vid värdering av egendom som skall säljas enligt

text: 17 § jordförvärvslagen (1979:230)

text: , skall kronofogdemyndigheten samråda med lantbruksnämnden. Detsamma gäller värderingsmän som länsstyrelsen utser.

text: Förordning (1981:1061).

text: Frågor om förvärvstillstånd prövas av lantbruksstyrelsen, om egendomens värde uppenbarligen överstiger 5 000 000 kronor och bolag, stiftelse eller annan förening än sambruksförening är förvärvare.

text: Förordning (1989:280).

text: Frågor om förvärvstillstånd prövas av regeringen, om det följer av särskilda föreskrifter att en sådan prövning skall ske av ett förvärv eller en överlåtelse av en jordbruksfastighet.

text: Lantbruksstyrelsen får överlämna ett ärende till regeringens prövning, om det finns särskilda skäl att göra detta.

text: Förordning (1989:280).

text: I de fall som avses i

text: 7 §

text: och

text: 8 § första stycket

text: , skall lantbruksnämnden med eget yttrande överlämna ärendet till lantbruksstyrelsen. Om regeringen skall avgöra ett tillståndsärende skall styrelsen, efter den ytterligare utredning som kan behövas, med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen.

text: Förordning (1989:280).

text: Om ett åläggande som har antecknats i fastighetsboken enligt

text: 11 § fjärde stycket jordförvärvslagen (1979:230)

text: återkallas, skall detta genast anmälas till inskrivningsmyndigheten för anteckning.

text: Om ett sådant åläggande har upphävts genom ett lagakraftvunnet beslut, skall lantbruksnämnden anmäla saken till inskrivningsmyndigheten för anteckning. Detsamma gäller om åläggandet har fullgjorts eller blivit inaktuellt. Om ett antecknat åläggande att ansöka om fastighetsbildning har fullgjorts, behöver anmälan dock inte göras.

text: Förordning (1989:280).

text: Ytterligare bestämmelser för verkställigheten av

text: jordförvärvslagen (1979:230)

text: finns i

text: förköpskungörelsen (1967:873)


rpubl:andrar: ändr.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1979:239) om länsrätternas kansliorter

rdfs:label: Justitiedepartementet F2

rdfs:label: Regeringskansliet

text: ------------------------------------------------------------------- Länsrätt Kansliort --------------------------------------------------------------------- Länsrätten i Stockholms län Stockholm Länsrätten i Uppsala län Uppsala Länsrätten i Södermanlands län Nyköping Länsrätten i Östergötlands län Linköping Länsrätten i Jönköpings län Jönköping Länsrätten i Kronobergs län Växjö Länsrätten i Kalmar län Kalmar Länsrätten i Gotlands län Visby Länsrätten i Blekinge län Karlskrona Länsrätten i Skåne län Malmö Länsrätten i Hallands län Halmstad Länsrätten i Göteborgs och Bohus län Göteborg Länsrätten i Älvsborgs län Vänersborg Länsrätten i Skaraborgs län Mariestad Länsrätten i Värmlands län Karlstad Länsrätten i Örebro län Örebro Länsrätten i Västmanlands län Västerås Länsrätten i Dalarnas län Falun Länsrätten i Gävleborgs län Gävle Länsrätten i Västernorrlands län Härnösand Länsrätten i Jämtlands län Östersund Länsrätten i Västerbottens län Umeå Länsrätten i Norrbottens län Luleå ---------------------------------------------------------------------

text: Förordning (1996:1255).

type: punkt

text: Länsrätterna är de som anges i nedanstående uppställning. De skall ha kanslier i de orter som anges i uppställningen.

type: stycke


text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att förordningen (

text: ) om avtal mellan Sverige och Norge angående grunderna för fördelningen av beskattningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags inkomster skall upphöra att gälla vid utgången av år 2006. Den upphävda förordningen skall dock fortfarande tillämpas på skatter som belöper på inkomster som uppbärs före den 1 januari 2007.

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Förordning (1979:26) om avtal mellan Sverige och Norge angående grunderna för fördelningen av beskattningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags inkomster

rdfs:label: Finansdepartementet S4

text: Det avtal angående grunderna för fördelningen av beskattningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags inkomster som Sverige och Norge undertecknade den 14 mars 1978, det till avtalet fogade protokollet samt den överenskommelse som träffats med stöd av artikel 3 punkt 2 i avtalet skall lända till efterrättelse för Sveriges del. Avtalets, protokollets och överenskommelsens innehåll framgår av bilagor till denna förordning.

text: Bilaga 1

type: rubrik

type: bilaga

text: Bilaga 3

text: Detta avtal skall ratificeras och ratifikationshandlingarna utväxlas i Stockholm snarast möjligt.

text: Artikel 5

text: Ratifikationshandlingarna utväxlades den 13 juli 1978.

text: Denne avtale skal ratifiseres, og ratifikasjonsdokumentene skal snarest mulig utveksles i Stockholm.

text: Artikkel 5

text: Bilaga 2

text: Överenskommelse enligt artikel 3 punkt 2 i avtalet den 14 mars 1978 mellan Sverige och Norge angående grunderna för fördelningen av beskattningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags inkomster

text: Om bolagets inkomstberäkning står i överenstämmelse med svenska beskattningsregler skall den godtas vid taxering i Norge, såvida icke annat föreskrives nedan.

text: Vid beskattning i Norge får inkomstberäkning ske som om avdrag ej yrkats för föreningsavgifter, substansminskning av gruva, koncernbidrag eller avsättning till investeringsfond, miljöfond eller därmed jämförlig fondavsättning.

text: Belopp som enligt punkt 2 icke skall nedbringa den i Norge skattepliktiga andelen av bolagets inkomst får i stället dragas av vid beräkning av skattepliktig inkomst i Sverige enligt artikel 2 punkt 1 i avtalet.

text: Vid beskattning i Norge skall inkomstberäkning ske som om bolaget ej erhållit statsbidrag på grund av lagerökning eller därmed jämförligt statligt bidrag.

text: Belopp som enligt punkt 4 icke skall ingå i den i Norge skattepliktiga andelen av bolagets inkomst får i sin helhet beskattas i Sverige.

text: Vid beräkning av den inkomst som i beskattningshänseende skall fördelas enligt artikel 1 punkterna 1-3 i avtalet skall hänsyn icke tagas till inkomst förvärvad av A/S Bukserbåter och ej heller till inkomst förvärvad genom bogserbåtsverksamhet eller mäklarverksamhet bedriven i Narvik av LKAB. Sådan inkomst beskattas endast i Norge.

text: Med stöd av artikel 3 punkt 2 i ovannämnda avtal har de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna träffat följande överenskommelse.

text: Stockholm den 7 december 1978

text: För budgetdepartementet

text: Ingemar Mundebo

text: Oslo den 15 december 1978

text: För Finans- og tolldepartementet

text: Per Kleppe

text: Overenskomst i henhold til artikkel 3 punkt 2 i avtalen mellom Norge og Sverige av 14. mars 1978 om grunnsetningene for fordelingen av beskatningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags inntekter

text: Hvis selskapets beregning av inntekten er i samsvar med svenske beskatningsregler, skal den godtas ved ligning i Norge, for så vidt ikke noe annet er foreskrevet nedenfor.

text: Ved beskatning i Norge kan inntektsberegning skje som om fradrag ikke var krevet for foreningskontingenter, substansminskning av gruve, konsernbidrag eller avsetning til investeringsfond, milj7fond eller dermed likestilt fondsavsetning.

text: Belop som i henhold til punkt 2 ikke skal redusere den andel av selskapets inntekt som er skattepliktig i Norge, kan istedet trekkes fra ved beregningen av den skattepliktige inn tekt i Sverige etter artikkel 2 punkt 1 i avtalen.

text: Ved beskatning i Norge skal inntektsberegning skje som om selskapet ikke har mottatt statsbidrag på grunn av lagerokning eller dermed likestilt statlig bidrag.

text: Belop som i henhold til punkt 4 ikke skal inngå i den andel av selskapets inntekt som er skattepliktig i Norge, kan i sin helhet skattlegges i Sverige.

text: Ved beregning av den inntekt som i beskatningshenseende skal fordeles i henhold til artikkel 1 punktene 1-3 i avtalen, skal det ikke tas hensyn til inntekt oppebåret av A/S Bukserbåter og heller ikke til inntekt oppebåret gjennom bukserbåtvirksomhet eller meglervirksomhet som er drevet i Narvik av LKAB. Slik inntekt skal bare kunne skattlegges i Norge.

text: Med hjemmel i artikkel 3 punkt 2 i ovennevnte avtale har de kompetente myndigheter i de kontraherende stater inngått f7lgende overenskomst:

text: Oslo den 15. desember 1978

text: For Finans- og tolldepartementet

text: Per Kleppe

text: Stockholm den 28. desember 1978

text: For budgetdepartementet

text: Ingemar Mundebo


dcterms:title: Förordning (1979:264) med instruktion för försvarets fastighetsnämnd

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Uppgifter

beteckning: 1 §

text: Försvarets fastighetsnämnd har till uppgift att på uppdrag av regeringen utreda sådana frågor av större vikt som har samband med anskaffning, utnyttjande och avyttring av fast egendom för försvarsmaktens räkning.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Det åligger fastighetsnämnden särskilt att

text: innan större markområden förvärvas för försvarsändamål utreda förvärvets lämplighet från såväl militär som civil synpunkt,

text: avge förslag till hur större markområden och anläggningar skall användas, när de inte längre behövs för försvarsändamål,

text: när en kommun framställer önskemål om att förvärva mark eller anläggningar som används för försvarsändamål, utreda och avge förslag till vad som från såväl militär som civil synpunkt lämpligen kan avstås och, om det behövs med hänsyn till den civila markanvändningsplaneringen, i samråd med vederbörande statliga civila myndighet avge förslag till avstående av annan staten tillhörig mark än försvarsmaktens.

text: När det bedöms lämpligt bör fastighetsnämnden genom förhandling med kommuner och andra organ försöka nå fram till en principöverenskommelse som också kan innefatta prisfrågor.

beteckning: 3 §

text: Fastighetsnämnden skall varje år före den 1 september till regeringen avge förslag till anslagsframställning hos nästa års riksdag.

text: Organisation

beteckning: 4 §

text: Fastighetsnämnden består av en ordförande och högst nio andra ledamöter.

text: Nämnden utser inom sig en vice ordförande.

beteckning: 5 §

text: Fastighetsnämnden utser inom sig ett arbetsutskott med minst två och högst fyra ledamöter. Nämnden utser en av ledamöterna att vara ordförande.

beteckning: 6 §

text: Fastighetsnämnden biträds av experter. Bland experterna skall finnas företrädare för försvarsdepartementet, lantbruksstyrelsen, skogsstyrelsen, överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna, om företrädare för dessa inte ingår bland nämndens ledamöter.

text: Experterna skall biträda arbetsutskottet vid utredning och handläggning av ärenden samt på kallelse närvara vid nämndens sammanträden.

beteckning: 7 §

text: Hos fastighetsnämnden finns ett kansli som förestås av en chef.

text: Hos nämnden finns i övrigt personal i mån av behov och tillgång på me del.

text: I mån av behov och tillgång på medel får nämnden anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

beteckning: 8 §

text: Fastighetsnämnden sammanträder på kallelse av ordföranden.

text: Nämnden skall sammanträda i Stockholm, om det inte finns särskilda skäl för att den sammanträder på annan ort.

beteckning: 9 §

text: Fastighetsnämndens beslut fattas av nämnden i plenum, om inte annat följer av

text: 10 §

text: Fastighetsnämnden är beslutför, när ordföranden eller vice ordföranden och minst fem andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1986:899).

text: Arbetsutskottet skall med biträde av chefen för nämndens kansli bereda ärenden inför fastighetsnämndens sammanträden. Nämnden får överlämna åt arbetsutskottet att avgöra ärenden som inte är av större vikt eller av principiell betydelse. De beslut som arbetsutskottet fattar skall anmälas för nämnden i plenum.

text: När arbetsutskottet avgör ett ärende skall ordföranden och minst en av de andra ledamöterna närvara.

text: Förordning (1986:899).

text: Expert som är närvarande vid ett sammanträde har rätt att delta i överläggningarna.

text: Ärendena avgörs efter föredragning av chefen för kansliet eller en särskilt förordnad föredragande. Ordföranden får överta beredningen och föredragningen av ärenden. Chefen för kansliet har rätt att närvara när ärenden föredras av någon annan.

text: Vid sammanträdena skall föras protokoll.

text: Förordning (1986:899).

text: I skrivelser som fastighetsnämnden avger till regeringen eller chefen för ett departement skall anges vilka ledamöter som har deltagit i ärendets avgörande. Av skrivelsen skall framgå om det har förekommit någon skiljaktig mening i ärendet.

text: Fastighetsnämnden har rätt att av andra myndigheter erhålla de upplysningar och det biträde som behövs för dess verksamhet och som kan lämnas av myndigheterna.

text: Ordföranden i fastighetsnämnden, ordföranden i arbetsutskottet och chefen för kansliet får infordra förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden samt pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar och överklagande av nämndens beslut.

text: Förordning (1986:899).

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Tjänsten som chef för kansliet tillsätts av regeringen efter anmälan av fastighetsnämndens ordförande.

text: Andra tjänster tillsätts av fastighetsnämnden.

text: Fastighetsnämndens ordförande och övriga ledamöter förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Av ledamöterna utses en efter förslag av överbefälhavaren, en efter förslag av fortifikationsförvaltningen, en efter förslag av statens planverk och en efter förslag av statens naturvårdsverk.

text: Experterna förordnas av fastighetsnämnden.


dcterms:title: Riksarkivets och krigsarkivets Cirkulär (1979:277) angående plan till förteckning över centrala ämbetsverks m.fl. arkiv (upphävd genom riksarkivets författningssamling 1991:1)

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Med stöd av

text: 23 § tredje stycket

text: allmänna

text: arkivstadgan (1961:590)

text: fastställer riksarkivet och krigsarkivet följande förteckningsplan att gälla för arkiven hos centrala ämbetsverk. Förteckningsplanen skall även gälla för arkiven hos de övriga myndigheter, för vilka riksarkivet är arkivmyndighet.

text: Förteckningsplan

text: A PROTOKOLL OCH FÖREDRAGNINGSLISTOR

text: Till denna huvudavdelning förs serier av myndighetens överläggnings- och beslutsprotokoll (med bilagor), andra protokoll över sammanträden hos myndigheten (t.ex. förhandlingsprotokoll) och föredragningslistor med påtecknade beslut.

text: Hit kan också föras konferensprotokoll och förrättningsprotokoll (protokoll över av myndigheten utförda inspektioner, inventeringar, syner m.m.), såvida de arkivlagts för sig och bildar särskilda serier. Sådana protokoll kan även arkivläggas som inkomna handlingar (huvudavdelning E) eller i dossi eer (huvudavdelning F).

text: Till huvudavdelning A förs också koncept- och memorialprotokoll, där sådana bevarats. Om ljudupptagningar gjorts vid sammanträden eller konferenser, förs de likaledes hit. Även arkivexemplar av tryckta protokoll redovisas här./n1/

text: //1 Protokollet finns inte med här.//


dcterms:title: Förordning (1979:28) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel m.m.

rdfs:label: Socialdepartementet

text: För att täcka kostnaderna för den statliga kontrollen av läkemedel m.m. för tiden den 1 juli 1978 - den 30 juni 1979 skall avgifter erläggas i enlighet med vad nedan anges.

text: Avgifterna skall erläggas på tid och sätt som socialstyrelsen bestämmer. För farmacevtiska specialiteter och diabetestest skall den årliga avgiften utgå från och med budgetåret näst efter det då specialiteten respektive testet registrerades till och med det då registreringen upphör. För naturmedel och fabrikssteriliserade engångsartiklar skall den årliga avgiften utgå från och med budgetåret näst efter det då anmälan gjordes till och med det då saluföringen upphör.

text: Om särskilda skäl föreligger, får socialstyrelsen beträffande farmacevtiska specialiteter och fabrikssteriliserade engångsartiklar medge nedsättning av eller befrielse från avgift.


dcterms:title: Förordning (1979:283) om särskild uppbörd av viss vägtrafikskatt år 1979, m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet

text: I fråga om uppbörd av skatt enligt

text: vägtrafikskattelagen (1973:601)

text: i samband med de ändringar av skattesatserna för fordonsskatt och kilometerskatt som träder i kraft den 1 juli och den 1 september 1979 gäller följande.

text: Bestämmelserna i

text: vägtrafikskattekungörelsen (1973:776)

text: tillämpas vid uppbörd m.m. enligt denna förordning, om annat inte följer av

text: 11 §§

text: Fordonsskatt

text: Avser uppbörd av fordonsskatt som äger rum före den 1 september 1979 även tid därefter beräknas skatten för tiden från och med denna dag enligt de skattesatser som gäller enligt

text: vägtrafikskattelagen (1973:601)

text: i dess lydelse efter den 31 augusti 1979.

text: Har före ingången av juni 1979 fordonsskatt för skatteår påförts för tid efter utgången av augusti 1979 enligt skattesats som gällde dessförinnan skall tillkommande skattebelopp erläggas för tid från och med den 1 september 1979 till utgången av skatteåret. För samma tid skall, om fordonsskatten erlagts, överskjutande skattebelopp återbetalas.

text: Innebär lagen (

text: ) om ändring i

text: vägtrafikskattelagen (1973:601)

text: att fordonsskatten sänks till 1500 kronor eller lägre för helt år sker uppbörd för den skatteperiod som börjar närmast före den 1 september 1979 under förutsättning att skatten för perioden överstiger 375 kronor. Nästa ordinarie uppbörd görs under den månad som skulle utgöra uppbördsmånad för skatteperioden därefter och avser tiden till utgången av skatteåret.

text: Innebär lagen, i annat fall än som avses i

text: 4 §

text: , att skatten höjs till ett belopp överstigande 1500 kronor för helt år sker uppbörd för den skatteperiod som börjar närmast före den 1 september 1979 under förutsättning att skatten för perioden överstiger 375 kronor.

text: Uppgår i fall som avses i första eller

text: andra stycket

text: skatten för den skatteperiod som börjar närmast före den 1 september 1979 till högst 375 kronor sker uppbörd av skatt för tiden från och med nämnda skatteperiod till utgången av skatteåret.

text: Skatt som avses i

text: 4 §

text: förfaller till betalning den 2 juli 1979.

text: Den som vid ingången av juni månad 1979 är skattskyldig för visst fordon är skyldig att erlägga tillkommande skatt enligt

text: 4 §

text: och berättigad till återbetalning av skatt enligt samma paragraf.

text: Avi med inbetalningskort avseende tillkommande skatt tillställs den skattskyldige av statens trafiksäkerhetsverk. Har skattskyldig, som har att erlägga tillkommande skatt, inte erhållit sådan avi, skall han senast den 25 juni 1979 anmäla detta till länsstyrelse.

text: Kilometerskatt

text: Ägare av släpvagn skall, om släpvagnen är kilometerskattepliktig eller har varit kilometerskattepliktig under någon del av tiden från föregående ordinarie avstämpling till utgången av juni månad 1979, senast den 2 juli 1979 lämna uppgift till ledning för beräkning av kilometerskatt.

text: Statens trafiksäkerhetsverk sänder blankett för uppgift till ledning för beräkning av kilometerskatt till ägare av släpvagn som är kilometerskattepliktig eller som har varit det men på grund av avställning inte längre är det. Beskattningsmyndigheten sänder sådan blankett till ägare av släpvagn som första gången blir kilometerskattepliktig under juni 1979.

text: Har ägaren inte erhållit blankett enligt

text: 10 §


rpubl:andrar: nuvarande 4-13 §§ betecknas 16-25 §§; ändr. 1-3, 19, 24 §§; rubr. närmast före 4, 7, 12 §§ sätts närmast före 16, 19, 24 §§; nya 4-15 §§, rubr. närmast före 1, 3, 6, 12, 14 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: upph. 10 §; ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 23 §

dcterms:title: Förordning (1979:286) om användning av djur för vetenskapligt ändamål m.m.

text: Den centrala försöksdjursnämnden

text: Inledande bestämmelser

text: För samordning och planering av försöksdjursfrågor finns en central försöksdjursnämnd.

text: Förordning (1982:554).

text: främja samverkan mellan uppfödare av försöksdjur, forskare, personal som handhar försöksdjur, djurskyddsorganisationer och myndigheter,

text: svara för planeringen av försöksdjursverksamheten i landet och därvid företa åtgärder för att förbättra försöksdjurssituationen,

text: begränsa behovet av försöksdjur bl.a. genom att främja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök,

text: följa de djurförsöksetiska nämndernas arbete och bedömning av frågor om användningen av försöksdjur,

text: till stöd för utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök fördela medel som ställs till nämndens förfogande samt

text: tillsammans med berörda högskolemyndigheter, statens veterinärmedicinska anstalt samt berörda myndigheter i övrigt verka för att de samlade resurserna för försöksdjursverksamheten och därmed sammanhängande frågor utnyttjas effektivt.

text: Förordning (1982:554).

text: Det åligger nämnden särskilt att

text: Organisation

text: Nämnden består av tretton ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Förordning (1982:554).

text: Hos nämnden finns de beredande och rådgivande organ som nämnden bestämmer.

text: Förordning (1982:554).

text: Hos nämnden finns en sekreterare. Personal vid universitets- och högskoleämbetet och statens veterinärmedicinska anstalt som är anställd för att handlägga uppgifter inom försöksdjurssektorn skall biträda nämnden. Denna personal utgör nämndens kansli. I övrigt får nämnden anställa personal i mån av behov och tillgång på medel samt anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Förordning (1982:554).

text: Ärendenas handläggning

text: Ärenden som ankommer på nämnden avgörs av nämnden i plenum, om inte nämnden har beslutat annat.

text: Förordning (1982:554).

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst sex andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:794).

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får nämnden överlämna åt ordföranden, någon annan ledamot, sådant organ som avses i

text: 4 §

text: , sekreteraren eller någon annan tjänsteman att avgöra ärenden som inte är av det slag att prövningen bör ankomma på nämnden.

text: Överlämnande enligt

text: första stycket

text: får inte avse sådan fråga som anges i

text: 15 kap.

text: eller

text: 3 §

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning eller i 22 eller

text: 24 § anställningsförordningen (1965:601)

text: Förordning (1982:554).

text: Ärendena avgörs efter föredragning som ankommer på sekreteraren eller en särskilt förordnad föredragande. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att sådana ärenden som avses i

text: 8 § första stycket

text: avgörs utan föredragning.

text: Ordföranden får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av nämnden.

text: Förordning (1982:554).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1986:794).

type: upphavd

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Förordning (1982:554).

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Ordföranden, vice ordföranden och de övriga ledamöterna förordnas av regeringen för högst tre år. Efter förslag av vardera socialstyrelsen, universitets- och högskoleämbetet, lantbruksstyrelsen, statens veterinärmedicinska anstalt, medicinska forskningsrådet samt naturvetenskapliga forskningsrådet utses sex ledamöter.

text: Förordning (1982:554).

text: Tjänster vid nämnden tillsätts av nämnden.

text: Förordning (1982:554).

text: m.m.

text: Nämnden skall efter samråd med de förvaltande myndigheterna meddela föreskrifter i fråga om de anslag som beviljas av nämnden. Föreskrifterna skall innehålla bestämmelser om de uppgifter som skall lämnas när anslag söks och om villkoren för disposition och redovisning av anslagen samt om skyldighet för mottagaren att till nämnden avge redogörelse för den verksamhet för vilken anslag lämnas.

text: Förordning (1982:554).

text: Nämndens beslut i frågor om anslag får inte överklagas.

text: Förordning (1982:554).

text: De djurförsöksetiska nämnderna

text: I varje högskoleregion finns en djurförsöksetisk nämnd med uppgift att pröva den tillämnade användningen av djur i verksamhet som avses i

text: 12 § första stycket lagen (1944:219)

text: om djurskydd. Vid prövningen skall hänsyn tas till å ena sidan djurförsökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuren.

text: Nämndena har en rådgivande funktion och skall biträda dem som leder djurförsöken med råd.

text: Nämnderna skall skyndsamt underrätta miljö- och hälsoskyddsnämnden om prövningen.

text: Förordning (1983:628).

text: I varje nämnd skall ingå lika många lekmän, forskare och representanter för personal som handhar försöksdjur. Bland lekmännen skall ingå representanter för djurskyddsorganisationer.

text: Antalet ledamöter bestäms av lantbruksstyrelsen. Ledamöterna utses av lantbruksstyrelsen för högst tre år i sänder.

text: Bland ledamöterna utser lantbruksstyrelsen ordförande och vice ordförande.

text: Närmare föreskrifter om nämndernas organisation och om handläggningen av ärenden meddelas av lantbruksstyrelsen.

text: Särskilda bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 12 § första stycket lagen (1944:219)

text: om djurskydd gäller inte för högskolan eller sådant forskningsinstitut, laboratorium eller sjukhus, som drivs av staten, landstingskommunerna, kommunerna eller aktiebolaget Svensk laboratorietjänst.

text: Vid sådan institution eller inrättning som anges i försti stycket skall finnas en föreståndare som ansvarar för sådan verksamhet som avses i

text: 12 § första stycket

text: lagen om djurskydd. Är föreståndaren inte legitimerad läkare, legitimerad veterinär, legitimerad tandläkare eller apotekare skall han vara godtagen av lantbruksstyrelsen för uppgiften i fråga.

text: Förordning (1982:554).

text: Lantbruksstyrelsen får meddela föreskrifter om avsteg från eller för särskilt fall medge undantag från bestämmelserna om uppfödning av försöksdjur enligt

text: 12 § andra

text: eller

text: tredje stycket

text: lagen (

text: ) om djurskydd.

text: Innan ett operativt ingrepp som avses i

text: 12 § första stycket lagen (1944:219)

text: om djurskydd av någon betydelse företas på ett varmblodigt djur skall djuret bedövas. Är det nödvändigt med hänsyn till ändamålet med ingreppet, får detta dock göras med ofullständig bedövning eller utan bedövning. I sådant fall skall, om det är möjligt, smärtstillande eller lugnande medel användas för att begränsa djurets lidande.

text: Den som vidtar åtgärd som avses i

text: 12 § första stycket lagen (1944:219)

text: om djurskydd skall enligt de bestämmelser som meddelas av lantbruksstyrelsen föra dels förteckning över inköp av djur, dels journal över åtgärderna (

kind: term

text: försöksjournal

text: Ansvar m.m.

text: Lokaler för försöksdjur får inte uppföras, byggas till eller byggas om utan att lantbruksstyrelsen på förhand har godkänt lokalerna från djurskyddssynpunkt. Detsamma gäller när en befintlig lokal ändras på ett sätt som är av väsentlig betydelse från djurskyddssynpunkt eller när en lokal som förut har använts för annat ändamål tas i anspråk eller inreds som lokal för försöksdjur.

text: Närmare föreskrifter om sådana lokaler för försöksdjur meddelas av lantbruksstyrelsen.

text: Förordning (1987:180).

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 21 eller

text: 23 §

text: eller mot någon föreskrift som lantbruksstyrelsen har meddelat med stöd av denna förordning döms till böter, om inte gärningen är belagd med straff enligt

text: brottsbalken

text: Förordning (1982:554).

text: Lantbruksstyrelsens beslut enligt denna förordning överklagas hos regeringen genom besvär.


rpubl:andrar: nuvarande 4, 5 §§ betecknas 5, 6 §§; nya 4 §, rubr. närmast före nya 4 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: upph. 3, 6 §§, rubr. närmast före 3 §; ändr. 5 §

dcterms:title: Djurskyddsförordning (1979:287)

text: Avlivning av djur

text: Lantbruksstyrelsen meddelar föreskrifter om avlivning av djur i de fall som avses i

text: 7 § andra stycket lagen (1944:219)

text: om djurskydd.

text: Användning av hästar i ridskoleverksamhet

text: Den som yrkesmässigt eller på annat sätt i större omfattning upplåter hästar eller använder hästar i ridskoleverksamhet skall göra anmälan om verksamheten till miljö- och hälsoskyddsnämnden enligt de närmare föreskrifter som meddelas av lantbruksstyrelsen.

text: Förordning (1983:629).

text: 3 § har upphävts genom förordning (1985:344).

text: Transport av djur

text: Lantbruksstyrelsen meddelar närmare föreskrifter om transport av djur.

text: Styrelsen skall därvid samråda med

text: trafiksäkerhetsverket i fråga om transporter med motorfordon och släpvagn,

text: statens järnvägar i fråga om transporter på järnväg,

text: sjöfartsverket i fråga om transporter med fartyg samt

text: luftfartsverket i fråga om transporter med luftfartyg.

text: Förordning (1981:272).

text: Ansvar m.m.

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot

text: 2 §

text: eller mot föreskrift som lantbruksstyrelsen har meddelat med stöd av denna förordning döms till böter, om inte gärningen är belagd med straff enligt

text: brottsbalken

text: Förordning (1985:344).

text: 6 § har upphävts genom förordning (1985:344).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1990.

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ny 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 4 §§

dcterms:title: Förordning (1979:288) om införsel av djursperma m.m.

text: Levande sperma av djur, befruktade ägg av djur för överföring mellan hondjur samt juvenila stadier och ägg av bin får inte föras in i landet utan tillstånd av statens jordbruksverk.

text: Förordning (1991:1313).

text: Oförtullad vara som avses i

text: 1 §

text: får inte utan medgivande av jordbruksverket tas om hand på sådant sätt som avses i

text: 8 § första stycket 2 tullagen

text: )1987:1065). I övrigt gäller lagen (

text: ) om transport, förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m. m.

text: Förordning (1991:1313).

text: Om påföljd för olovlig införsel av sperma och ägg, som avses i

text: 1 §

text: , och för försök därtill finns bestämmelser i lagen (

text: ) om straff för varusmuggling.

text: Gods som förklarats förverkat enligt lagen om straff för varusmuggling skall förstöras genom åklagarens eller tullmyndighetens försorg.

text: Jordbruksverkets beslut enligt denna förordning får överklagas hos kammarrätten.

text: Förordning (1991:1313).


dcterms:identifier: SFS 1979:291 i lydelse enligt SFS 2016:232

dcterms:title: Förordning (1979:291) om tolktaxa

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Ersättning till en tolk vid allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, Arbetsdomstolen, arrendenämnd, hyresnämnd, åklagarmyndighet, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen och Kronofogdemyndigheten ska betalas enligt taxa. Taxan fastställs av Domstolsverket efter att Åklagarmyndigheten, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen och Kronofogdemyndigheten har getts tillfälle att yttra sig.

text: Första stycket gäller inte ersättning för skriftlig översättning.

text: Förordning (2016:232).


rpubl:andrar: upph. 2 §; ändr. 1, 3 §§; omtryck

dcterms:identifier: SFS 1979:293 i lydelse enligt SFS 2006:1355

dcterms:title: Förordning (1979:293) om befrielse från eller återbetalning av viss stämpelskatt

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Kammarkollegiet prövar frågor som avses i

text: 42 § lagen (1984:404)

text: om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, med undantag av stämpelskatt för förvärv av skepp och inteckning i skepp eller luftfartyg.

text: Kammarkollegiets beslut enligt

text: första stycket

text: får överklagas till regeringen.

text: Förordning (2006:1355).

text: 2 § har upphävts genom förordning (1984:408).

text: Om en fråga som avses i

text: 1 §

text: är av principiell betydelse, skall kammarkollegiet överlämna ärendet med eget yttrande till regeringen för avgörande.

text: Förordning (1984:408).


rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ändr. 10, 11 §§

dcterms:title: Förordning (1979:296) med instruktion för importkontoret för u-landsprodukter

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: , tillämpas på importkontoret för u-landsprodukter.

text: Uppgifter

text: Importkontoret har till uppgift att främja import till Sverige från u-länder för att öka dessa länders exportintäkter och därigenom bidra till deras utveckling.

text: Det åligger importkontoret särskilt

text: att bistå u-länder med information och handledning beträffande kommersiella avsättningsmöjligheter och marknadsförhållanden i Sverige samt förmedling av kontakter med den svenska marknaden och svenska företag,

text: att i frågor av handels- eller biståndspolitisk betydelse samråda med de myndigheter som berörs,

text: att vara svensk kontaktpunkt med UNCTAD/GATT:s Internationella handelscentrum (ITC) i konkreta frågor rörande avsättning av u-landsprodukter på den svenska marknaden.

text: Uppkommer en principiell utrikes-, handels eller biståndspolitisk fråga av större vikt, skall den underställas regeringens prövning.

text: För uppdrag som importkontoret utför och som medför kostnader som kontoret inte bör svara för får kontoret ta ut ersättning enligt de riktlinjer som regeringen bestämmer.

text: Organisation

text: Importkontoret leds av en styrelse. Ledamöter av denna är en direktör och högst sju andra ledamöter. Bland ledamöterna utser regeringen en ordförande.

text: Direktören är chef för kontoret.

text: Hos importkontoret finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får kontoret anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: Ärendena avgörs av styrelsen.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får styrelsen lämna över till ordföranden, till direktören eller till annan som tjänstgör hos importkontoret att avgöra ärenden som inte är av det slag att de behöver prövas av styrelsen.

text: Yttranden i ärenden som skall underställas regeringen beslutas alltid av styrelsen.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och fyra andra ledamöter, bland dem direktören, är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs, bör samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:808).

text: Styrelseärenden avgörs efter föredragning som ankommer på direktören eller särskilt förordnad föredragande.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 9 § andra stycket

text: avgörs utan föredragning.

text: Ordföranden eller direktören får själv ta över beredningen och föredragningen av styrelseärenden.

text: Förordning (1986:808).

text: Ordföranden, direktören eller, efter beslut av direktören, annan som tjänstgör hos importkontoret får fordra in förklaring, upplysning eller yttrande i ärenden hos importkontoret.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Direktören förordnas av regeringen för högst fem år.

text: Andra tjänster tillsätts av importkontoret.

text: Andra styrelseledamöter än direktören förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Förordnande att vara ordförande meddelas för högst tre år.

text: Överklagande

text: Importkontorets beslut i ärenden som avses i

text: och

text: 3 §§

text: får inte överklagas.


rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

dcterms:title: Förordning (1979:3) med instruktion för värnpliktsnämnden

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 3)

text: samt

text: och

text: 16 §§

text: , tillämpas på värnpliktsnämnden.

text: Med chefen förstås vid tillämpningen av

text: 5 § verksstadgan

text: nämndens ordförande och i övrigt chefen för nämndens kansli.

text: Förordning (1981:917).

text: Uppgifter

text: och

text: 29 §§

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: 22 § första stycket lagen (1966:413)

text: om vapenfri tjänst och

text: 13 § andra stycket kungörelsen (1966:414)

text: med vissa bestämmelser om vapenfria tjänstepliktiga,

text: 32 § andra stycket civilförsvarskungörelsen (1960:377)

text: och

text: 15 § tredje stycket förordningen (1977:577)

text: om grundutbildning och övning inom civilförsvaret,

text: 3 § förordningen (1986:616)

text: om beredskapspolisen.

text: Förordning (1986:705).

text: Nämnden handlägger ärenden som avses i

text: Nämnden skall varje år före den 1 april avge berättelse till chefen för försvarsdepartementet om sin verksamhet under det senaste kalenderåret.

text: Organisation

text: Hur nämnden skall vara sammansatt föreskrivs i

text: 30 § värnpliktslagen (1941:967)

text: Hos nämnden finns ett kansli som förestås av en chef.

text: Hos nämnden är i övrigt anställd personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får nämnden anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Förordning (1981:917).

text: I

text: 30 § värnpliktslagen (1941:967)

text: finns bestämmelser om handläggning av ärenden enligt

text: värnpliktslagen

text: . Dessa bestämmelser tillämpas också när nämnden avgör andra ärenden. I

text: 15 kap. 7 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning och

text: 26 § anställningsförordningen (1965:601)

text: finns dock särskilda bestämmelser om omröstning i vissa frågor.

text: Ärenden när ett överklagande har återkallats.

text: Andra slag av ärenden med två undantag. Undantagna är dels de ärenden som avses i

text: 2 §

text: , dels ärenden som är av det slag att de bör avgöras enligt bestämmelserna i

text: 30 § värnpliktslagen

text: Förordning (1987:112).

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får överlämnas åt ordföranden eller chefen för kansliet att avgöra följande slag av ärenden:

text: Nämnden skall sammanträda i Stockholm, om det inte finns särskilda skäl för att den sammanträder på annan ort.

text: Ärendena avgörs efter föredragning eller efter muntlig förhandling. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges, att ärenden som handläggs enligt

text: 6 § andra stycket

text: avgörs utan föredragning. Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för kansliet eller på en särskilt förordnad föredragande. Ordföranden får överta beredningen och föredragningen av ärenden som handläggs enligt

text: 30 § värnpliktslagen (1941:967)

text: Chefen för kansliet har rätt att närvara när ett ärende föredras av annan.

text: Förordning (1981:917).

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få en avvikande mening antecknad.

text: Förordning (1986:898).

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärende hos nämnden.

text: Tjänstetillsättning

text: Hur ledamöter i nämnden skall förordnas föreskrivs i

text: 30 § värnpliktslagen (1941:967)

text: Tjänster tillsätts och annan personal antas av nämnden.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985. Den nya

text: 8 §

text: skall inte tillämpas i fråga om beslut som har meddelats före den 1 juli 1985.

rpubl:andrar: ny 8 §

dcterms:title: Förordning (1979:300) med instruktion för växtförädlingsnämnden

text: Växtförädlingsnämnden har till uppgift

text: att fördela medel till växtförädlingsprojekt, som är angelägna från allmän synpunkt och som inte kan förväntas komma till stånd utan särskilt stöd,

text: att fortlöpande följa utvecklingen inom växtförädlingens område samt

text: att verka för en ökad nordisk samverkan inom detta område.

text: Nämnden består av sju ledamöter, som utses av regeringen för högst tre år i sänder. Bland ledamöterna utser regeringen ordförande och vice ordförande.

text: Vid handläggning av ärende som rör trädgårdsnäringen ingår i nämnden ytterligare en av regeringen utsedd ledamot.

text: Som rådgivande organ har nämnden ett vetenskapligt råd. Ledamöter av rådet utses av regeringen.

text: Nämnden sammanträder på kallelse av ordföranden så ofta omständigheterna föranleder det eller när minst två av nämndens övriga ledamöter begär det.

text: Hos nämnden finns en sekreterare, som utses av nämnden. För kansliuppgifter i övrigt svarar lantbruksstyrelsen.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Ordföranden, sekreteraren eller de tjänstemän hos lantbruksstyrelsen som ordföranden bestämmer får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden samt pröva frågor om utlämnande av allmän handling eller överklagande av nämndens beslut.

text: Förordning (1986:791).

text: Vid nämndens sammanträden förs protokoll om beslut fattas eller protokoll behövs av annan orsak.

text: Nämndens beslut att bevilja anslag eller att avslå ansökan om anslag får inte överklagas.

text: Förordning (1985:485).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1979:305) med bemyndigande för Riksskatteverket att meddela föreskrifter i fråga om mervärdeskatt i visst fall

rdfs:label: Finansdepartementet S6

text: Regeringen bemyndigar riksskatteverket att meddela föreskrifter för tillämpningen av punkt 14 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om mervärdeskatt.


rpubl:andrar: ändr. 2, 7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 15 augusti 1987.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om statligt stöd till energiforskning.

text: Den upphävda förordningen gäller dock i fråga om stöd som har beviljats före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1979:319) om statligt stöd till energiforskning

rdfs:label: Miljö- och energidepartementet

text: Allmänna bestämmelser

text: För att främja forskning, utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet inom energiområdet lämnas stöd enligt denna förordning till den som bedriver eller ämnar bedriva sådan verksamhet.

text: Stödet utgår i mån av tillgång på medel inom ramen för det av riksdagen beslutade Huvudprogram Energiforskning. Förordningen gäller dock endast stöd som utgår inom de program inom huvudprogrammet för vilka programansvarigt organ har utsetts.

text: Vid stödgivningen skall hänsyn även tas till projektens betydelse för industriutvecklingen, varvid de industripolitiska effekterna av verksamheten skall beaktas såväl avseende en framtida industriell produktion som möjligheterna till export.

text: Förordning (1985:633).

text: Programansvariga organ m.m.

type: rad

cells: energianvändning i industriella proceser Delprogram Massa och papper Järn och stål Gemensamma energitekniker

cells: Energianvändning för transporter och samfärdsel Delprogram Åtgärder i transportsystemet Energianvändning i fordon

cells: Transportforskningsberedningen Styrelsen för teknisk utveckling

cells: Energianvändning för bebyggelse Delprogram Solvärmeteknik Värmepumpar Naturvärme Värmelagring Värmedistribution System- och genomförandefrågor

cells: Energitillförsel Delprogram Skogsbränslen Torvbränslen Energiodlingsbränslen Bränsleförädling Förbränningsanläggningar Vindenergi Elproduktionsteknik Fjärrvärme och värmeeffektivisering Teknikbevakning

cells: Övrig långsiktig forskning och grundforskning Delprogram Energirelaterad grundforskning Ny kärnteknik Allmänna energisystemstudier

cells: Naturvetenskapliga forskningsrådet, Styrelsen för teknisk utveckling, Studsvik Energiteknik AB, Energiforskningsnämnden Energiforskningsnämnden

type: tabell

text: Frågor om stöd prövas av det organ som har programansvar för program eller delprogram inom Huvudprogram Energiforskning enligt följande:

text: Beslut om stöd skall i vissa fall, enligt närmare föreskrifter av regeringen, underställas regeringen för godkännande.

text: Förordning (1984:640).

text: Stödformer m.m.

text: Stödet utgår som bidrag, anslag, uppdrag, beställning eller i annan med hänsyn till syftet med stödet lämplig form. Om stödet avser ett för låneformen lämpat ändamål, får det lämnas i form av lån.

text: Vid prövning av frågan om stöd skall utgå skall beaktas både de tekniska möjligheterna att genomföra arbetet med åsyftat resultat och möjligheterna att nyttiggöra resultatet.

text: Stöd får inte lämnas med större belopp än som behövs för att syftet med stödet skall nås.

text: Allmänna stödvillkor

text: Stödet skall förenas med de villkor som behövs med hänsyn till ändamålet med stödet eller av annan anledning.

text: Om stödmedel skall användas för att inköpa utrustning av större omfattning eller för att uppföra anläggning, skall föreskrifter meddelas om vad som skall gälla i fråga om ägaransvar och ansvar för förvaltning av utrustningen eller anläggningen. Endast om särskilda skäl föreligger bör sådant ansvar utövas av programansvarigt organ. Särskilt bör beaktas att programansvarigt organ, sedan det arbete som avses med stödet har avslutats, inte bör äga eller förvalta sådan utrustning eller anläggning.

text: Som villkor för stöd skall, om ej annat följer av

text: 7 §

text: , gälla att stödmottagaren samtycker till att resultatet får göras offentligt och allmänt tillgängligt.

text: Om eftergift av kravet på offentliggörande och tillgänglighet kan väntas underlätta att resultatet av ett projekt utnyttjas kommersiellt, får stöd till projektet ges utan villkor om offentliggörande och tillgänglighet. En förutsättning är dock att eftergiften kan väntas leda till att det energipolitiska utbytet för samhället påtagligt ökas eller tidigareläggs. Stödet skall då, om inte särskilda skäl föreligger, ges med förbehåll att den sökande själv bidrar med viss del av kostnaden. Vidare skall stödet då normalt ges med förbehåll att det jämte ränta, beräknad som för lån enligt

text: 9 § andra stycket

text: , skall återbetalas såvida inte uppgörelse om ersättning till stödgivaren i form av royalty eller annan löpande avgift träffats. Om så befinns lämpligt, främst i samband med upphandling av försöksanläggning, får återbetalningsskyldigheten begränsas till den del av stödet som avser utvecklingsarbete.

text: Återbetalningsskyldigheten skall efterges, om stödmottagaren visar att projektets resultat varken har gett eller kan väntas ge ekonomiskt utbyte för stödmottagaren av mer än begränsad omfattning. Som villkor för eftergift av skyldighet att återbetala stöd skall gälla att stödmottagaren inte motsätter sig att resultatet får göras offentligt och allmänt tillgängligt.

text: Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte stöd som lämnas av transportforskningsberedningen eller statens råd för byggnadsforskning.

text: Förordning (1984:640).

text: Visar det sig att projekt till vilket har utgått stöd utan förbehåll om återbetalning enligt

text: 7 §

text: medför betydande ekonomiskt utbyte för stödmottagaren, kan denne åläggas att återbetala stödet jämte ränta beräknad som för lån enligt

text: 9 § andra stycket

text: . Detta gäller dock inte om annat har föreskrivits i beslutet om stöd.

text: Särskilda bestämmelser om lån

text: Ett lån skall betalas åter inom viss tid enligt en plan som fastställs när lånet beviljas. Återbetalningsvillkoren skall bestämmas med hänsyn till syftet med lånet, låntagarens ekonomiska ställning och övriga ekonomiska omständigheter.

text: Ränta utgår från dagen för utbetalningen till låntagaren. Räntesatsen skall vara densamma som i allmänhet tillämpas för industrigarantilån med rörlig räntefot enligt förordningen (

text: ) om industrigarantilån med tillägg som motsvarar avgift för sådant lån enligt 11 § andra stycket nämnda förordning. Om särskilda skäl föreligger får stödgivaren bestämma annan räntesats.

text: Återbetalning av stödmedel m.m.

text: medlen har utbetalats till följd av att stödmottagaren har lämnat oriktiga eller ofullständiga uppgifter eller förtigit något förhållande av betydelse för beslutet om stöd,

text: medlen har använts på ett sätt som uppenbarligen strider mot syftet med stödet eller

text: stödmottagaren i väsentlig mån åsidosätter någon bestämmelse eller något villkor som gäller för stödet.

text: Stödmedel får återkrävas om

text: Beslut som innebär att stödmedel helt eller delvis skall återbetalas får inte meddelas sedan tio år förflutit från det stödgivaren har erhållit redovisning av hela det arbete som stödet har avsett.

text: Tillsyn m.m.

text: Stödgivaren skall i behövlig omfattning följa verksamhet till vilken stöd har utgått och därvid utöva tillsyn över att gällande bestämmelser och villkor iakttas.

text: Den som utövar verksamhet till vilken stöd utgår enligt denna förordning skall, enligt närmare föreskrifter i beslutet om stöd, lämna redovisning för verksamheten och bereda den stödgivaren utser tillfälle att granska verksamheten samt därvid lämna de uppgifter om verksamheten som begärs.

text: Beslut i ärende om stöd enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Ytterligare föreskrifter för verkställighet av denna förordning meddelas av de organ som har att pröva fråga om stöd såvitt avser deras ansvarsområde enligt

text: 2 §


rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1979:321 i lydelse enligt SFS 2010:1657

dcterms:title: Förordning (1979:321) om ändring av vissa underhållsbidrag

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: De procenttal med vilka bidragsbelopp skall ändras enligt

text: 4 § lagen (1966:680)

text: om ändring av vissa underhållsbidrag fastställs av Försäkringskassan.

text: Förordning (2004:949).

text: Försäkringskassan ska, så snart det har fastställts ett nytt prisbasbelopp enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: , pröva om bidragsbeloppen ska ändras.

text: Förordning (2010:1657).

text: Försäkringskassan ska underrätta Skatteverket och Kronofogdemyndigheten om sitt beslut.

text: Förordning (2010:225).


text: Denna förordning träder ikraft den 1 augusti 1991.

text: De nya bestämmelserna gäller även för Land Berlin, såvida inte den tyska regeringen till den svenska regeringen avger en förklaring om motsatsen inom tre månader efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. bil.

dcterms:title: Förordning (1979:323) om tillämpning av en överenskommelse den 23 februari 1978 angående tillämpning av konventionen den 27 februari 1976 mellan Sverige och Förbundsrepubliken Tyskland om social trygghet

rdfs:comment: Endast den svenska texten är med i bilagan.

text: Den överenskommelse angående tillämpning av konventionen den 27 februari 1976 mellan Sverige och Förbundsrepubliken Tyskland om social trygghet, som undertecknades den 23 februari 1978, har trätt i kraft den 8 maj 1979 och skall lända till efterrättelse här i riket.

text: Överenskommelsen bifogas denna förordning i svensk och tysk text som bilaga.

text: Bilaga

text: Överenskommelse angående tillämpning av konventionen den 27 februari 1976 mellan Konungariket Sverige och Förbundsrepubliken Tyskland om social trygghet

text: Konungariket Sveriges regering och Förbundsrepubliken Tysklands regering har med stöd av artikel 33 första stycket i konventionen den 27 februari 1976 mellan Konungariket Sverige och Förbundsrepubliken Tyskland om social trygghet, i det följande benämnd "konventionen",

text: överenskommit om följande:

text: AVDELNING I

text: Allmänna bestämmelser

text: Artikel 1

text: I följande bestämmelser används de i konventionen förekommande uttrycken i deras där angivna betydelse.

text: Artikel 2

text: De enligt konventionens artikel 33 andra stycket inrättade förbindelseorganen har att inom ramen för sin behörighet lämna berörda personer allmän information om rättigheter och skyldigheter enligt konventionen.

text: Artikel 3

text: De enligt konventionens artikel 33 andra stycket inrättade förbindelseorganen och de enligt denna överenskommelse artikel 11 andra stycket behöriga försäkringsorganen träffar var och en inom sitt behörighetsområde och under medverkan av de behöriga myndigheterna överenskommelse om sådan administrativa åtgärder som är nödvändiga och ändamålsenliga för konventionens tillämpning. Konventionens artikel 33 första stycket berörs ej.

text: De i konventionens artikel 27 första stycket angivna organen skall inom ramen för sin behörighet till varandra och till berörda personer lämna de uppgifter och tillhandahålla den bevisning som behövs för att trygga de berörda personernas rättigheter och skyldigheter enligt den i konventionens artikel 2 första stycket angivna lagstiftningen, enligt konventionen och enligt denna överenskommelse.

text: Är någon enligt den i konventionens artikel 2 första stycket angivna lagstiftningen, enligt konventionen eller enligt denna överenskommelse skyldig att till försäkringsorgan eller annat organ lämna uppgift om angivna förhållanden, gäller denna skyldighet även med avseende på motsvarande förhållanden som föreligger inom den andra fördragsslutande statens territorium eller enligt dess rätt. Detsamma gäller i det fall någon är skyldig att förebringa viss bevisning.

text: Artikel 4

text: I de fall som avses i konventionens artiklar 6 och 10 lämnar behörigt försäkringsorgan inom den stats territorium, vars lagstiftning skall vara tillämplig, den person varom fråga är på begäran ett intyg att han omfattas av denna lagstiftning.

text: I Förbundsrepubliken Tyskland utfärdar försäkringsorganet för sjukförsäkringen nämnda intyg också för övriga försäkringsgrenar. Omfattas en person enbart av yrkesskadeförsäkringen, utfärdar det behöriga försäkringsorganet för yrkesskadeförsäkringen intyget.

text: I Sverige utfärdas nämnda intyg vid tillämpning av artikel 6 i konventionen av den allmänna försäkringskassan eller riksförsäkringsverket, och vid tillämpning av artikel 10 i konventionen av riksförsäkringsverket.

text: Förordning (1991:1184).

text: Artikel 5

text: Artikel 6

text: Kontantförmåner utbetalas till mottagare inom den andra fördragsslutande statens territorium utan förmedling av förbindelse organ i denna stat. Konventionens artikel 17 andra stycket och artikel 21 andra stycket berörs ej.

type: avdelning

text: AVDELNING II

text: Särskilda bestämmelser

text: Kapitel 1. Sjukförsäkring

text: Artikel 7

text: I den mån någon är skyldig att anmäla till det behöriga försäkringsorganet att arbetsoförmåga föreligger eller har upphört kan denna anmälan vid tillämpning av konventionens artikel 17 också göras hos försäkringsorganet för vistelseorten. Detta skall omgående underrätta det behöriga försäkringsorganet.

text: Begär någon, som är berättigad till sjukvårdsförmåner enligt lagstiftningen i en fördragsslutande stat, sjukvårdsförmåner enligt konventionens artiklar 13 och 16 i den andra fördragsslutande staten, kan försäkringsorganet för vistelseorten begära att han överlämnar ett intyg som utvisar att rätt till sjukvårdsförmåner föreligger enligt den förstnämnda statens lagstiftning. Tyskt försäkringsorgan som erhåller här avsett intyg betraktas i fortsättningen som försäkrings organ för vistelseorten även om personen i fråga skulle komma att vistas inom ett annat försäkringsorgans område, såvida icke det senare organet erhåller ett nytt intyg.

text: Den som enligt den tyska lagstiftningen är att betrakta som familjemedlem är berättigad att erhålla sjukvårdsförmåner enligt konventionens artiklar 14 och 16 i Förbundsrepubliken Tyskland. Förutsättning är härvid att rätt till sjukvårdsförmåner skulle har förelegat för familjemedlemmen i denna hans egenskap enligt tysk lagstiftning om den i konventionens artikel 14 avsedde personen hade varit sjukförsäkrad enligt denna lagstiftning. Familjemedlemmen skall till försäkringsorganet för bosättningsorten överlämna intyg att han är medlem av en i Sverige bosatt och enligt svensk lagstiftning försäkrad persons familj. Försäkringsorganet för bosättningsorten underrättas av det svenska behöriga försäkringsorganet när försäkringen upphör.

text: För att erhålla sjukvårdsförmåner enligt konventionens artikel 15 i Förbundsrepubliken Tyskland överlämnar den som uppbär eller har ansökt om pension enbart enligt den svenska lagstiftningen till försäkringsorganet för bosättningsorten ett intyg härom från det svenska behöriga försäkringsorganet. Det svenska organet underrättar organet för bosättningsorten när pensionsutbetalningen upphör eller ansökan om pension avslås.

text: Har intyg enligt första - tredje styckena ej kunnat företes hos försäkringsorganet för vistelseorten i rätt tid, skall på den berättigades begäran vid senare företeende av intyget nämnda organ ersätta de kostnader som uppstått. Ersättningens storlek motsvarar vad försäkringsorganet skulle ha utgivit om intyget hade företetts hos försäkringsorganet för vistelseorten i rätt tid.

text: Den som enligt punkt 8 a) i slutprotokollet till konventionen efter upphörande av inskrivning i den svenska allmänna försäkringskassan frivilligt fortsätter försäkringen enligt den tyska lagstiftningen om sjukförsäkring skall på anfordran av det tyska sjukförsäkringsorganet förete intyg om när han var sjukförsäkrad enligt svensk lagstiftning.

text: Artikel 8

text: Artikel 9

text: För försäkringsplikt i den tyska sjukförsäkringen beaktas försäkrings perioder som fullgjorts enligt svensk lagstiftning i den mån de icke sammanfaller med försäkringsperioder enligt den tyska lagstiftningen.

text: Kapitel 2. Yrkesskadeförsäkring

text: Beträffande yrkesskadeanmälan tillämpas den fördragsslutande stats lagstiftning enligt vilken försäkringen gäller.

text: Anmälan görs hos det behöriga försäkringsorganet. Detta underlättar omgående försäkringsorganet för vistelseorten. Anmälan kan även göras hos det senare organet. Detta översänder anmälningen omgående till det behöriga försäkringsorganet.

text: Artikel 10

text: Kapitel 3. Pensionsförsäkring

text: I den mån föreskrifter härom ej redan finns i den tyska lagstiftningen skall inom pensionsförsäkringen för arbetare det för denna försäkring inrättade förbindelseorganet vara behörigt att fastställa förmåner, med undantag för medicinska, arbetsvårdande och kompletterande rehabiliteringsförmåner, när

ordinal: a

text: försäkringsperioder har fullgjorts eller är tillgodoräkningsbara enligt både tysk och svensk lagstiftning eller

ordinal: b

text: den berättigade är bosatt inom Konungariket Sveriges territorium eller

ordinal: c

text: den berättigade är svensk medborgare och bosatt utanför de fördragsslutande staternas territorier.

text: Särskilda inrättningars behörighet berörs ej.

text: Artikel 11

text: Artikel 12

text: För tillämpningen av konventionens artikel 22 sjätte stycket gäller följande:

text: Barntillägg eller det belopp, med vilket barnpension förhöjes, utges enligt de normer som gäller i innerstatlig rätt, när rätt till pension föreligger utan åberopande av

text: första stycket

text: och barntillägg eller barnpension icke utgår enligt den svenska lagstiftningen. I annat fall utges barntillägget eller det belopp, varmed barnpensionen höjs, med hälften av vad som skulle följa av innerstatlig rätt.

text: Artikel 13

text: De i konventionens artikel 33 andra stycket och i denna överenskommelses artikel 11 angivna försäkringsorganen skall årligen per den 31 december sammanställa statistik över utbetalningar som gjorts till den andra fördragsslutande statens territorium. Statistiken skall såvitt möjligt innehålla efter pensionens art fördelade uppgifter över pensioners och kapitalutbetalningars antal och totalbelopp. Statistiken utväxlas.

text: AVDELNING III

text: Övrigt

text: Artikel 14

text: Sammanträffar utbetalning av sjukpenning enligt lagstiftningen i den ena fördragsslutande staten med utbetalning av pension enligt lagstiftningen i den andra fördragsslutande staten, skall konventionens artikel 35 första stycket ha motsvarande tillämpning.

text: AVDELNING IV

text: Slutbestämmelser

text: Artikel 15

text: Denna överenskommelse gäller även för Land Berlin, såvida icke Förbundsrepubliken Tysklands regering till Konungariket Sveriges regering avger en motsatt förklaring inom tre månader efter denna överenskommelses ikraftträdande.

text: Artikel 16

text: Denna överenskommelse träder i kraft så snart de båda regeringarna meddelat varandra att erforderliga förutsättningar enligt nationell rätt föreligger för dess ikraftträdande. Den skall tillämpas från och med dagen för konventionens ikraftträdande.

text: SOM SKEDDE i Bonn den 23 februari 1978 i två originalexemplar, vartdera på svenska och tyska språken, vilka båda texter äger lika vitsord.

text: För Konungariket Sveriges regering F<r die Regierung des Königreichs Schweden Sven Backlund


rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

text: Föreskrifterna i 7 § tjänstebrevsförordningen gäller fortfarande i fråga om brott som har begåtts före den 1 juli 1990.

text: Föreskrifterna i 2 och 3 §§ tjänstebrevsförordningen gäller fortfarande i fråga om tjänsteförsändelser enligt samma förordning, som har lämnats till postbefordran före den 1 juli 1990.

type: lista

dcterms:title: Tjänstebrevsförordning (1979:33)

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Med

text: tjänsteförsändelse

text: avses i denna förordning en försändelse som lämnas till postbefordran i ett tjänsteärende av någon som har tjänstebrevsrätt. Tjänstebrevsrätt får inte utnyttjas för utbetalningskort eller för inbetalningskort och postanvisningar som avser något annat än förmedling av postförskottsbelopp.

text: Att en arbetstagarorganisation med stöd av ett kollektivavtal har fört in fackliga meddelanden eller artiklar i en personaltidning eller annan sådan publikation utgör inte hinder för att den befordras som tjänsteförsändelse.

text: Förordning (1982:696).

text: Postavgifterna för tjänsteförsändelser betalas i fråga om de allmänna försäkringskassorna från förslagsanslaget Allmänna försäkringskassor och i övrigt från statsbudgetens förslagsanslag Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser. Statens affärsdrivande verk och riksbanken skall dock betala avgifterna efter faktura från postverket (

text: direktbetalning

text: ). Efter medgivande av regeringen kan även andra tjänstebrevsberättigade betala avgifter för tjänsteförsändelser direkt till postverket.

text: Regeringen kan bestämma att den som är tjänstebrevsberättigad skall betala för sin tjänstebrevsrätt på annat sätt än genom direktbetalning.

text: Förordning (1982:696).

text: Postavgifterna till postverket för tjänsteförsändelser betalas i efterskott för varje kalenderkvartal för dem som inte är direktbetalande. De direktbetalande betalar var och en för sig i efterskott för varje kalendermånad eller, efter överenskommelse mellan postverket och den tjänstebrevsberättigade, för en annan tidsperiod. Beloppen skall grundas dels på statistiska beräkningar, dels på exakta beräkningar. Principerna för beräkningarna bestäms i fråga om dem som inte är direktbetalande efter överenskommelse mellan postverket och riksrevisionsverket. I övriga fall bestäms beräkningsgrunderna efter överenskommelse mellan postverket och den tjänstebrevsberättigade. Är man inte överens om ersättningens storlek, skall frågan underställas regeringen.

text: Förordning (1982:696).

text: En tjänsteförsändelse skall vara försedd med en frankeringsbeteckning som fastställs av postverket. Frankeringsbeteckningen och avsändarens namn och adress skall anges på försändelsens adressida med tryck eller stämpel eller skriftligen.

text: Avsändarens namn skall anges med den benämning som den tjänstebrevsberättigade har i en förteckning som ges ut av postverket.

text: Regeringen kan medge att försändelser som är adresserade till en tjänstebrevsberättigad får lämnas till postbefordran ofrankerade. Postavgifterna för sådana försändelser betalas på samma sätt som för tjänsteförsändelser. Medgivandena skall tas upp i en förteckning som ges ut av postverket.

text: Beteckningar som anger att försändelser är tjänsteförsändelser får inte användas för andra postförsändelser. En mottagare som misstänker att tjänstebrevsrätten har missbrukats bör anmäla detta till postverket eller till vederbörande polis- eller åklagarmyndighet.

text: Medför postbefordran i ett visst fall högre totala kostnader för statsverket än ett annat tillgängligt transportsätt, skall det andra transportsättet användas om det inte medför väsentliga olägenheter. Detsamma gäller om försändelsen med hänsyn till vikten, omfånget eller beskaffenheten i övrigt inte lämpar sig för postbefordran.

text: Avsändaren av en tjänsteförsändelse får begära rekommendation, assurans, mottagningsbevis, ilbefordran, expressutdelning, lördagsutdelning eller någon annan tilläggstjänst när det anses nödvändigt.

text: Den som missbrukar en tjänstebrevsrätt eller som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet medverkar till ett sådant missbruk döms till böter, om gärningen inte är belagd med straff i

text: brottsbalken

text: . Detsamma gäller om någon utan stöd av tjänstebrevsrätt förser en försändelse med sådana beteckningar som avses i

text: 4 §

text: för att undgå postavgift.

text: Postverket får begära postavgifter för försändelser som har lämnats till postbefordran i strid mot bestämmelserna i denna förordning.

text: Postverket får utfärda särskilda föreskrifter för de tjänstebrevsberättigade som betalar för tjänstebrevsrätt. Sådana föreskrifter får innebära avvikelser från

text: 6 § första stycket

text: Förordning (1982:696).

text: Frågor om tjänstebrevsrätt prövas av postverket.

text: Verket bestämmer hur tjänstebrevsrätten får utnyttjas i enskilda fall. Verket utfärdar också föreskrifter för verkställigheten av denna förordning. När det behövs skall verket samråda med riksrevisionsverket.

text: Den som är tjänstebrevsberättigad skall på begäran av postverket eller riksrevisionsverket lämna de upplysningar som behövs för att tjänstebrevsrättens omfattning och utnyttjande skall kunna bedömas.

text: Den som är tjänstebrevsberättigad är skyldig att förteckna och lämna sina tjänsteförsändelser på det sätt som postverket i ett visst fall kan finna anledning att bestämma.

text: Förordning (1982:696).

text: Beslut av postverket enligt denna förordning överklagas hos rege ringen genom besvär.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984. I fråga om handräckning som har sökts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1986. I fråga om handräckning som har sökts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1987. I fråga om handräckning som har sökts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1989. I fråga om handräckning som har sökts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. I fråga om handräckning som har sökts före ikraftträdandet tillämpas äldre föreskrifter.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1991. I fråga om handräckning som har sökts före ikraftträdandet tillämpas äldre föreskrifter.

dcterms:title: Förordning (1979:330) om ersättning för kostnader i mål om handräckning enligt konsumentkreditlagen (1977:981) m.m.

text: Ersättning enligt

text: 17 § femte stycket konsumentkreditlagen (1977:981)

text: och

text: 9 § femte stycket lagen (1978:599)

text: om avbetalningsköp mellan näringsidkare m. fl. lämnas med högst trehundratio kronor, om det inte finns särskilda skäl till annat.

text: Förordning (1990:1004).

text: utsökningsavgift,

text: eget arbete med anledning av målet samt arvode till ombud eller biträde,

text: utgift för inställelse vid förrättning, om inställelsen har varit påkallad för tillvaratagande av säljarens rätt,

text: kostnad för transport av godset.

text: I mål om handräckning enligt

text: 10 § lagen (1915:219)

text: om avbetalningsköp får säljaren räknas till godo ersättning för

text: Ersättning enligt

text: första stycket 2

text: bestäms till skäligt belopp, dock högst trehundratio kronor, om det inte finns särskilda skäl till annat. När ersättning bestäms enligt

text: första stycket 3

text: tillämpas bestämmelserna om beräkning av ersättning av allmänna medel till vittne. Ersättning enligt

text: första stycket 4

text: bestäms till skäligt belopp.

text: I mål om verkställighet av dom, varigenom köparen har förpliktats att utge gods som sålts genom avbetalningsköp enligt lagen (

text: ) om avbetalningsköp, räknas säljaren till godo ersättning för kostnad enligt vad kronofogdemyndigheten bestämmer.

text: Förordning (1990:1004).


rpubl:andrar: ändr. 7-10 §§

rpubl:andrar: upph. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 10, 13 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

dcterms:title: Förordning (1979:34) med instruktion för delegationen för samordning av havsresursverksamheten

rdfs:label: Industridepartementet

text: Uppgifter m.m.

text: Delegationen för samordning av havsresursverksamheten skall verka för samordning av svensk verksamhet, som innefattar utnyttjande, skydd eller utforskande av havet eller som annars har anknytning till havet. Delegationen skall också verka för att havsresursverksamhet såväl vid myndigheter och organisationer som inom svenskt näringsliv främjas och stöds.

text: Det åligger därvid delegationen att hålla sig väl underrättad om samhällets och enskildas havsanknutna aktiviteter i Sverige samt att fortlöpande följa den internationella havsresursverksamheten.

text: för regeringen lägga fram ett med beaktande av den fysiska planeringen och i samverkan med berörda intressenter upprättat förslag till övergripande program för svensk havsresursverksamhet och, när sådant program föreligger, fortlöpande föreslå de ändringar i programmet som delegationen finner påkallade,

text: lämna underlag för regeringens och myndigheternas ställningstaganden i frågor som rör utnyttjande eller skydd av havet,

text: med beaktande av miljövårdens krav verka för en långsiktig hushållning med Sveriges naturresurser till lands och havs,

text: verka för samordning av havsanknuten forskning och utveckling, sammanställa och tillhandahålla information om planerade och pågående projekt samt verka för att forsknings- och utvecklingsresultat kommer till nytta,

text: insamla och sammanställa information om befintlig teknisk utrustning för havsresursändamål samt med beaktande av praktiska behov förmedla denna information,

text: verka för internationellt samarbete på havsresursområdet.

text: Det åligger delegationen särskilt att

text: 3 § har upphävts genom förordning (1984:612).

text: Delegationen skall på begäran tillhandagå myndigheter, organisationer och svenskt näringsliv med de upplysningar och det biträde som den kan lämna. Av andra myndigheter har den rätt att för sin verksamhet få de upplysningar och det biträde som kan lämnas av myndigheterna.

text: Delegationen skall hos regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder avseende havsresursverksamhet som den anser påkallade eller i övrigt lämpliga.

text: Delegationen skall varje år före den 1 september till regeringen avge förslag till anslagsframställning för nästa budgetår hos riksdagen.

text: Organisation

text: Delegationen består av en ordförande, en vice ordförande och högst fjorton andra ledamöter, som förordnas av regeringen för högst tre år. För ledamöterna finns personliga ersättare, som förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Förordning (1987:546).

text: Hos delegationen finns ett kansli. Kansliet förestås av en kanslichef.

cells: Tjänst som kanslichef tillsätts av regeringen. Övriga tillsätts av delegationen.

text: Förordning (1981:593).

text: I kansliet finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: För beredning av frågor inom delegationens verksamhetsområde kan delegationen inrätta arbetsgrupper.

text: Förordning (1981:593).

text: Ärendenas handläggning

text: Delegationen är beslutför när minst hälften av ledamöterna, däribland ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Delegationen får överlåta åt kanslichefen att avgöra ärende eller grupp av ärenden, som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på delegationen i plenum.

text: Förordning (1986:815).

text: Delegationen sammanträder så ofta ordföranden finner det behövligt eller när någon av delegationens övriga ledamöter eller kanslichefen begär det.

text: Ärendena avgörs efter föredragning som ankommer på särskilt förordnad föredragande. I arbetsordning eller genom särskilt beslut får medges att ärenden som handläggs enligt

text: 10 §

text: sista stycket avgörs utan föredragning.

text: Vid delegationens sammanträden förs protokoll. Protokollet justeras av ordföranden.

text: Förordning (1986:815).

text: Övriga bestämmelser

text: Ordföranden skall tillse att delegationens arbete bedrivs i föreskriven ordning och med största möjliga skyndsamhet.

text: I skrivelse från delegationen till regeringen eller departementschef skall anges vem som fattat det beslut skrivelsen avser eller i övrigt närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet och vem som har varit föredragande. Har skiljaktig mening förekommit skall den anges i skrivelsen eller framgå av protokollsutdrag som bifogas.


rpubl:andrar: ändr. 1, 4, 6, 8 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1990.

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 3, 7 §§

dcterms:identifier: SFS 1979:349 i lydelse enligt SFS 1998:1109

dcterms:title: Förordning (1979:349) om kvicksilverbetning av utsäde

text: I fråga om betning av utsäde med kvicksilverhaltigt bekämpningsmedel gäller utöver förordningen (

text: ) om kemiska produkter och förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel bestämmelserna i denna förordning.

text: Förordning (1985:846).

text: Betning av utsäde med kvicksilverhaltigt bekämpningsmedel får inte ske utan tillstånd.

text: Tillstånd får meddelas endast om utsädet är så angripet av parasitsvamp att godtagbart skörderesultat inte kan påräknas utan betning med kvicksilverhaltigt bekämpningsmedel.

text: Frågor om tillstånd enligt

text: 2 §

text: prövas av Statens utsädeskontroll.

text: Förordning (1995:260).

text: Lantbruksstyrelsen får efter samråd med statens naturvårdsverk meddela föreskrifter om undantag från

text: 2 §

text: Förordning (1985:846).

text: Den som betar utsäde med kvicksilverhaltigt bekämpningsmedel skall föra anteckningar om verksamheten enligt föreskrifter som meddelas av lantbruksstyrelsen.

text: Statens utsädeskontroll utövar tillsyn över efterlevnaden av denna förordning.

text: Ytterligare bestämmelser om tillsyn och bestämmelser om ansvar och förverkande på grund av brott mot denna förordning finns i lagen (

text: ) om kemiska produkter.

text: Förordning (1985:846).

text: Ett beslut i frågor som avses i

text: 2 §

text: får överklagas hos Jordbruksverket.

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Förordning (1998:1109).


rpubl:andrar: upph. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 1996 men tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 8 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2015.

text: Äldre föreskrifter gäller för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1979:357 i lydelse enligt SFS 2014:585

dcterms:title: Lag (1979:357) om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Med

text: dyrkverktyg

text: avses i denna lag sådana föremål som är särskilt utformade för att ersätta nycklar vid öppnande av lås.

text: Yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg får bedrivas endast efter tillstånd. Sådan försäljning får ske endast till den som i sitt yrke eller annars har ett beaktansvärt behov av dyrkverktyg och skäligen kan antas inte komma att missbruka dem.

text: Tillstånd får ges åt den som har gjort sig känd för ordentlighet och pålitlighet och som kan antas komma att bedriva försäljningen i enlighet med vad som har sagts i

text: första stycket

text: . I fråga om juridiska personer ska det för verksamheten finnas en föreståndare som tillståndsmyndigheten har godkänt.

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Polismyndigheten får meddela närmare föreskrifter om försäljningen.

text: Lag (2014:585).

text: Frågor om tillstånd prövas av Polismyndigheten.

text: Lag (2014:585).

text: Tillstånd meddelas för viss tid eller tills vidare och kan förbindas med särskilda villkor.

text: Tillstånd får återkallas, om tillståndshavaren har åsidosatt någon be stämmelse i denna lag eller en föreskrift eller ett villkor som har meddelats med stöd av lagen eller om förutsättningarna för tillståndet annars inte längre föreligger.

text: Polismyndigheten utövar tillsyn över att denna lag och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen efterlevs.

text: Tillsynen ska utövas så, att den inte vållar större kostnad eller olägenhet än som är nödvändig.

text: Lag (2014:585).

text: Den som har tillstånd enligt denna lag är skyldig att på begäran av Polismyndigheten lämna de upplysningar, handlingar, varuprov och liknande som behövs för tillsynen.

text: Lag (2014:585).

text: bedriver yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg utan tillstånd eller utan att godkänd föreståndare finns,

text: bryter mot föreskrift som avses i

text: 2 § tredje stycket

text: eller mot villkor enligt

text: 4 § första stycket

text: underlåter att fullgöra skyldigheten enligt

text: 6 §

text: eller lämnar oriktig uppgift vid fullgörandet.

text: Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet

text: I ringa fall döms inte till straff.

text: Polismyndighetens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Beslut enligt denna lag som rör annat än återkallelse av tillstånd gäller omedelbart, om inte annat förordnas. Om det finns särskilda skäl får det förordnas att beslut om återkallelse av tillstånd ska gälla omedelbart.

text: Lag (2014:585).

text: 9 § Har upphävts genom lag (1980:253).


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1979:358 i lydelse enligt SFS 2014:1129

dcterms:title: Förordning (1979:358) om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg

text: Polismyndigheten får meddela föreskrifter enligt

text: 2 § tredje stycket lagen (1979:357)

text: om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg och de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av lagen.

text: Förordning (2014:1129).


rpubl:andrar: ändr. övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984 och tillämpas från och med bidragsåret 1985.

rpubl:andrar: ändr. 5, 6, 8 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1989.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag. Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt i fråga om skatteutjämningsbidrag för år 1988 och tidigare år.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1979:362) om skatteutjämningsbidrag

text: Landstingskommun och kommun kan få skatteutjämningsbidrag enligt denna lag.

text: Lag (1982:380).

text: I lagen förstås med

text: */kurs/ bidragsår */slut kurs/ det år under vilket skatteutjämnings- bidrag utgår,

text: */kurs/ skatteunderlag */slut kurs/ antalet skattekronor och skatteören enligt taxeringsnämnds beslut rörande taxeringen till kommunal inkomstskatt året före bidragsåret,

text: */kurs/ skattekraft */slut kurs/ kvoten mellan landstingskommuns eller kommuns skatteunderlag och antalet i landstingskommunen respektive kommunen kyrkobokförda invånare vid ingången av året före bidragsåret,

text: */kurs/ medelskattekraft */slut kurs/ kvoten mellan skatteunderlaget för riket och antalet i riket kyrkobokförda invånare vid ingången av året före bidragsåret.

text: Skatteutjämningsbidrag utgår om skatteunderlaget understiger det skatteunderlag som motsvarar den tillförsäkrade skattekraften enligt

text: och

text: 8 §§

text: . Bidraget utgår med ett belopp som motsvarar produkten av det enligt

text: 4 §

text: beräknade tillskottet av skatteunderlag och skattesatsen för bidragsåret.

text: Lag (1982:380).

text: Tillskott av skatteunderlag till landstingskommun och kommun utgör skillnaden mellan det skatteunderlag som motsvarar den tillförsäkrade skattekraften enligt

text: och

text: 8 §§

text: och landstingskommunens respektive kommunens skatteunderlag.

text: Tillskott av skatteunderlag avrundas till närmast hela hundratal skattekronor, varvid 50 skattekronor avrundas uppåt.

text: För landstingskommun gäller nedan angiven skattekraft i procent av medelskattekraften som grundgaranti, nämligen

text: 135%: Norrbottens läns landstingskommun

text: 126%: Västerbottens läns landstingskommun

text: 123%: Jämtlands läns landstingskommun

text: 114%: Västernorrlands läns landstingskommun

text: 105%: Värmlands, Kopparbergs och Gävleborgs läns landstingskommuner

text: 102%: Övriga landstingskommuner

text: Lag (1984:505).

cells: Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften

cells: Samtliga Enköping och Uppsala Håbo, Tierp, Älvkarleby och Östhammar

cells: Samtliga Finspång, Linköping, Mjölby, Motala, Norrköping, Söderköping, Vadstena, Åtvidaberg och Ödeshög Boxholm, Kinda och Valdemarsvik Ydre

cells: Jönköping, Nässjö, Tranås, Vetlanda och Värnamo Aneby, Eksjö, Gislaved, Gnosjö, Sävsjö och Vaggeryd

cells: Alvesta, Ljungby, Växjö och Älmhult Markaryd Lessebo, Tingsryd och Uppvidinge

cells: Gotlands Blekinge Kristianstads Malmöhus Hallands

cells: Gotland Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga utom Hylte Hylte

cells: Samtliga utom Bengtsfors, Dals-Ed och Färgelanda Bengtsfors, Dals-Ed och Färgelanda

cells: Essunga, Falköping, Grästorp, Götene, Hjo, Lidköping, Mariestad, Skara, Skövde, Tibro, Tidaholm, Töreboda och Vara

cells: Hammarö, Karlstad och Kristinehamn Arvika, Eda, Filipstad, Forshaga, Grums, Hagfors, Kil, Munkfors, Storfors, Sunne, Säffle och Årjäng Torsby

cells: Askesund, Degerfors, Hallsberg, Karlskoga, Kumla, Laxå och Örebro Hällefors, Lindesberg, Ljusnarsberg och Nora

cells: Samtliga utom Norberg och Skinnskatteberg Norberg Skinnskatteberg

cells: Borlänge och Falun Avesta, Hedemora, Ludvika, Smedjebacken och Säter Gagnef, Leksand, Mora, Orsa, Rättvik och Vansbro Malung Älvdalen

cells: Gävle och Sandviken Hofors och Ockelbo Bollnäs, Hudiksvall, Nordanstig, Ovanåker och Söderhamn Ljusdal

cells: Härnösand, Sundsvall och Timrå Kramfors och Örnsköldsvik Ånge Sollefteå

cells: Östersund Bräcke Berg, Krokom, Ragunda och Åre Härjedalen och Strömsund

cells: Umeå Nordmaling, Robertsfors och Skellefteå Bjurholm, Vindeln och Vännäs Malå och Norsjö Dorotea och Åsele Lyckesele, Sorsele, Storuman och Vilhelmina

cells: Luleå och Piteå Boden, Haparanda, Kalix och Älvsbyn Gällivare och Kiruna Överkalix Arjeplog, Arvidsjaur, Jokkmokk, Pajala och Övertorneå

text: För kommun gäller nedan angiven skattekraft i procent av medelskattekraften som grundgaranti

text: Lag (

text: Med utgångspunkt i grundgarantin enligt

text: och

text: 6 §§

text: beräknas årligen den tillförsäkrade skattekraften. Denna utgörs av grundgarantin med tillägg eller avdrag för åldersstrukturens inverkan på landstingskommunernas och kommunernas kostnader. För landstingskommuner och kommuner som inte ingår i landstingskommun skall hänsyn därvid tas till skillnader i fråga om kostnader för sjukvård. För kommuner skall hänsyn tas till skillnader i fråga om kostnader för service till pensionärer, grundskola, förskolans deltidsgrupper, daghem, fritidshem och familjedaghem, statskommunala bostadsbidrag samt kommunala bostadstillägg till folkpension. I fråga om kommun vars folkmängd senaste tioårsperiod har minskat skall tillägg göras för den befolkningsminskning som överstiger fem procent.

text: Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om beräkningen av den tillförsäkrade skattekraften enligt

text: första stycket

text: Oaktat vad som följer av

text: 7 §

text: skall den tillförsäkrade skattekraften inte i något fall understiga 99 % av medelskattekraften.

text: Den tillförsäkrade skattekraften enligt

text: 7 §

text: får inte heller understiga vad som motsvarar den tillförsäkrade procent av medelskattekraften, avrundad till närmast hela tal, som gäller för bidragsåret 1979, ökad med två procentenheter.

text: Lag (1984:505).

text: Ändras rikets indelning i landstingskommuner eller kommuner, beräknas tillskott av skatteunderlag på grundval av den indelning som gäller vid bidragsårets ingång.

text: Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om tillämpningen av bestämmelserna i

text: 7 §

text: vid indelningsändringen.

text: Förordning (1982:973).

text: För landstingskommun och kommun som har berörts av indelningsändring bestämmer regeringen dels hur stor procent av medelskattekraften som skall gälla som grundgaranti för landstingskommunen eller kommunen, dels den procent av medelskattekraften som enligt

text: 8 § andra stycket

text: minst skall tillförsäkras landstingskommunen eller kommunen.

text: Länsskattemyndigheten fastställer tillskott av skatteunderlag och tillställer senast den 25 januari bidragsåret landstingskommun och kommun uppgift om tillskottets storlek.

text: Till ledning för landstingskommuns och kommuns budgetarbete skall länsskattemyndigheten senast den 10 september året före bidragsåret lämna landstingskommun och kommun uppgift om uppskattat tillskott av skatteunderlag.

text: Lag (1986:1332).

text: Statistiska centralbyrån fastställer medelskattekraften senast den 31 december året före bidragsåret.

text: Regeringen får efter ansökan bevilja extra skatteutjämningsbidrag. Ansökan inges till länsstyrelsen senast den 31 mars året före bidragsåret.

text: I fråga om utbetalning av skatteutjämningsbidrag under bidragsåret tillämpas bestämmelserna i

text: 4 § lagen (1965:269)

text: med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.

text: Finner länsskattemyndighet på grund av anmärkning eller eljest att beslut som länsskattemyndigheten har meddelat enligt denna lag har blivit uppenbart oriktigt till följd av skrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende, skall länsskattemyndigheten meddela beslut om rättelse.

text: Lag (1986:1332).

text: Statistiska centralbyråns eller länsskattemyndighets beslut enligt denna lag överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Lag (1986:1332).

text: De ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna lag meddelas av regeringen eller av myndighet, som regeringen bestämmer.


rpubl:andrar: ändr. 3, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1986.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988 och tillämpas först gången i fråga om bidragsåret 1989.

text: Vid beräkningarna av indextal för bostadsbidrag enligt

text: 4 § andra stycket

text: tillämpas för bidragsåren 1989 och 1990 förordningen (

text: ) om statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag.

text: Den upphävda förordningen tillämpas dock alltjämt i fråga om skatteutjämningsbidrag för år 1988 och tidigare år.

dcterms:title: Förordning (1979:363) om skatteutjämningsbidrag

text: statistiska centralbyråns tillämpning av

text: och

text: 9 §§

text: lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag,

text: länsskattemyndigheternas tillämpning av samma lag.

text: Förordning (1986:1368).

text: Riksskatteverket skall meddela närmare föreskrifter för

text: för varje landstingskommun och kommun beräkna tillägg till eller avdrag från grundgarantin på grund av kostnader för åldersstruktur enligt

text: 7 § lagen (1979:362)

text: om skatteutjämningsbidrag. Tillägg för befolkningsminskning görs för kommun enligt

text: 7 § samma lag

text: . Tilläggen och avdragen skall anges i procent av medelskattekraften och avrundas till närmast hela tal,

text: tillställa respektive länsskattemyndighet uppgift om tillförsäkrad skattekraft enligt

text: och

text: 8 §§

text: samma lag senast den 25 augusti,

text: tillställa länsskattemyndigheterna preliminär uppgift om medelskattekraften enligt

text: 2 § samma lag

text: senast den 25 augusti.

text: Statistiska centralbyrån skall året före bidragsåret

text: Statistiska centralbyrån skall tidigast möjligt offentliggöra sitt beslut enligt

text: 12 § samma lag

text: och underrätta länsskattemyndigheterna om beslutet.

text: Förordning (1986:1368).

text: för följande verksamheter utgå från angivna kostnader per enhet och från antalet invånare i kommunen i respektive åldersklass vid ingången av året före bidragsåret samt från antalet platser i den kommunala barnomsorgen i kommunen högst två år före bidragsåret varefter i fråga om barnomsorg kommunens kostnader för antal platser och antal barn adderas och summan divideras med två,

text: ------------------------------------------------------------------- Verksamhet Enhet Kostnad per enhet --------------------------------------------------------------------- Service till varje invånare 70 år 8 300 kr. i 1984 års priser pensionärer och däröver

text: ------------------------------------------------------------------- Verksamhet Enhet Kostnad per enhet --------------------------------------------------------------------- Förskolans del- varje invånare 6 år 10 500 kr. i 1982 års priser tidsgrupper

text: Statistiska centralbyråns beräkning av kostnader för åldersstruktur m. m. för kommunerna enligt

text: 2 §

text: punkt 1 skall

cells: varje inskrivet barn under 7 år i den kommunala barnomsorgen

cells: varje inskrivet barn 7-12 år i den kommunala barnomsorgen

cells: produkten av antalet inskrivna barn under 7 år i riket och enhetskostnaden 19900 kr. divi derad med antalet invånare under 7 år i riket

cells: produkten av antalet inskrivna barn under 7 år i den kommunala barnomsorgen i riket och enhetskostnaden 17200 kr. divi derad med antalet invå nare under 7 år i riket

cells: produkten av antalet inskrivna barn 7-12 år i den kommunala barnomsorgen i riket och enhetskostnaden 13800 kr. divi derad med antalet invå nare 7-12 år i riket

cells: produkten av antalet inskrivna barn 7-12 år i riket och enhetskostnaden 21800 kr. divi derad med antalet invå nare 7-12 år i riket

text: för kommunala bostadstillägg till folkpension i kommunen utgå från riksförsäkringsverkets utbetalningar två år före bidragsåret minskat med utgående statsbidrag till den del utbetalningarna avser bostadstillägg som är statsbidragsgrundande,

text: för statskommunala bostadsbidrag utgå från kommunens faktiska nettokostnader för bostadsbidrag två år före bidragsåret till den del bostadsbidragen är statsbidragsgrundande,

text: i fråga om befolkningsminskning i kommunen utgå från 770 kr. i 1976 års priser per person.

text: Förordning (1985:337).

text: Barnomsorg efter antal inskrivna platser

text: Statistiska centralbyråns beräkning av åldersstrukturens inverkan på kostnaderna för sjukvården enligt

text: 2 §

text: punkt 1 skall utgå från den genomsnittliga nettokostnaden per år för varje invånare 70 år och däröver till den del den överstiger nettokostnaden för invånare under 70 år. Nettokostnaderna skall hämtas från senaste tillgängliga räkenskaper och motsvarande redovisning av antal vårddagar för samtliga landstingskommuner och kommuner som inte ingår i landstingskommun.

text: De kostnader per enhet som följer av

text: och

text: 4 §§

text: skall i förekommande fall omräknas i förhållande till förändringen i konsumentprisindex.

text: Riksförsäkringsverket och länsbostadsnämnderna skall senast den 1 juni året före bidragsåret lämna statistiska centralbyrån de uppgifter som behövs för beräkningarna enligt

text: 3 §

text: punkt 2 respektive 3. Motsvarande uppgiftsskyldighet åligger socialstyrelsen i fråga om uppgifter för beräkningarna enligt

text: 3 §

text: punkt 1 i fråga om antal inskrivna barn i barnomsorg.

text: Förordning (1985:337).

text: Länsskattemyndigheterna skall årligen till regeringen och statistiska centralbyrån utan dröjsmål sända avskrifter av preliminära uppgifter och slutliga beslut om tillskott av skatteunderlag.

text: Förordning (1986:1368).

text: Länsstyrelserna skall årligen till regeringen senast den 30 april med eget yttrande sända inkomna ansökningar om extra skatteutjämningsbidrag enligt

text: 13 § lagen (1979:362)

text: om skatteutjämningsbidrag.

text: Skatteutjämningsnämnden, som har inrättats med stöd av

text: 21 § förordningen (1965:268)

text: om skatteutjämningsbidrag, skall vara råd givande organ åt regeringen i frågor om extra skatteutjämningsbidrag enligt

text: 13 § lagen (1979:362)

text: om skatteutjämningsbidrag.