dcterms:title: Förordning (1977:55) om vissa statliga myndigheters beredskap m.m.

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Allmänna bestämmelser

text: Med

text: myndighet

text: avses i denna förordning statlig myndighet. Med myndighet jämställs Sveriges Radio AB, Sveriges Television AB och Sveriges Utbildningsradio AB.

text: Förordningen äger ej tillämpning på myndighet under riksdagen, ej heller på myndighet som ingår i försvarsmakten eller på statligt sjukhus.

text: Förordning (1992:1273).

text: Regeringen bestämmer i vad mån en myndighet skall upprätthålla sin verksamhet under krig eller vid krigsfara. De centrala myndigheterna avgör dock detta i fråga om underlydande myndigheter, om inte annat följer av vad regeringen har bestämt.

text: Myndighet som lyder direkt under regeringen skall senast den 31 december varje år till det departement som myndigheten hör till anmäla om regeringens beslut enligt

text: första stycket

text: behöver ändras eller inte och i förekommande fall föreslå sådan ändring.

text: Förordning (1988:1216).

text: Om beredskapstillstånd och beredskapsgrader stadgas i lagen (

text: ) om beredskapstillstånd och kungörelsen (

text: ) om vad som skall iakttagas vid beredskapstillstånd m.m. (

text: beredskapskungörelsen

text: Om förfarandet vid verkställighet av regeringens beslut om beredskapslarm gäller särskilda regler.

text: Anvisningar till denna förordning meddelas av chefen för försvarsdepartementet.

text: Planering under fredstid

text: Myndighet vars verksamhet skall upprätthållas under krig och vid krigsfara

text: Myndighet skall under fredstid planera för att under krig eller vid krigsfara kunna

text: intaga krigsorganisation och vidtaga övriga anordningar för den egna beredskapen (

text: organisationsberedskap

text: bedriva avsedd verksamhet (

text: verksamhetsberedskap

text: ) och

text: i förekommande fall flytta verksamheten till särskild krigsuppehållsplats.

text: Vid planeringen hos vissa i särskild ordning angivna centrala myndigheter skall beaktas särskilda av chefen för försvarsdepartementet meddelade föreskrifter.

text: Om upprätthållande av telefonjour vid vissa myndigheter meddelas be stämmelser av chefen för försvarsdepartementet.

text: Planeringen skall avse såväl beredskapshöjningar efter hand som intagande av högsta beredskapsgrad utan föregående skärpning av beredskapen.

text: Central myndighet, som har underlydande myndighet, bestämmer om planeringen vid denna, om ej annat följer av vad regeringen har föreskrivit.

text: Myndighet skall samordna sin planering med planeringen vid andra civila och militära myndigheter inom totalförsvaret.

text: Vid myndighet skall finnas följande planer:

text: krigsuppgiftsförteckning, utvisande myndighetens uppgifter i stort under krig eller vid krigsfara och uppgifternas fördelning inom organisationen, vilka slag av uppgifter som skall föras över till annan myndighet, vilka slag av uppgifter som skall läggas ner samt vilka slag av uppgifter som tillkommer på grund av överföring från annan myndighet,

text: krigsorganisationsplan, utvisande myndighetens krigsorganisation,

text: krigsplaceringsplan, utvisande vilka personer som skall tjänstgöra i de i krigsorganisationsplanen upptagna befattningarna,

text: inkallelseplan, utvisande hur inkallelse skall ske samt hur den krigsplacerade personalen i ett brådskande läge skall larmas,

text: materiel- och packningsplan, utvisande den materiel som skall medtagas vid flyttning till särskild krigsuppehållsplats och hur materielen skall utmärkas och packas m.m.,

text: flyttningsplan, utvisande hur flyttning till särskild krigsuppehållsplats skall genomföras,

text: sambandsplan, utvisande vilka sambandsmedel som på krigsuppehållsplatsen står till myndighetens förfogande m.m.,

text: lokalplan, utvisande lokalerna på den särskilda krigsuppehållsplatsen och deras utnyttjande,

text: de övriga planer som kan behövas för verksamhets- och organisationsberedskapen, t.ex. krigsarbetsordning, säkerhetsplan, utvisande hur behovet av bevakning och andra säkerhets- och skyddsåtgärder skall tillgodoses såväl på fredstjänstgöringsorten som på den särskilda krigsuppehållsplatsen, samt jour- och beredskapstjänstplan, utvisande hur telefonpassning och kryptotjänst m.m. skall ordnas,

text: beredskapskalender (

text: åtgärdskalender

text: ), utvisande vilka åtgärder som på olika stadier bör vidtagas för att höja organisations- och verksamhetsberedskapen.

text: Decentralisering av uppgifter från central myndighet bör planeras så att myndigheten kan koncentrera sin verksamhet till ledning och samordning av försvarsansträngningarna och i övrigt bedriva sådan verksamhet som av olika skäl icke kan eller bör handhas av annan myndighet.

text: Decentralisering skall i första hand ske till underlydande myndighet, som under fredstid fullgör uppgifter inom det verksamhetsområde som uppgiften rör. Kan decentralisering icke ske till sådan myndighet i regional eller lokal instans, bör den företrädesvis ske till länsstyrelse eller i fråga om uppgift som bör handläggas av kommunal myndighet till sådan myndighet.

text: Myndighet, från vilken uppgift enligt planeringen skall överföras, skall underrätta den mottagande myndigheten om detta och efter samråd med denna vid behov meddela eller förbereda anvisningar för uppgiftens handläggning. Därvid skall anges författning som reglerar verksamheten i fråga. Vid behov skall även förberedelser vidtagas för att beordra tjänsteman med erfarenhet av handläggningen att tjänstgöra vid den mottagande myndigheten, då uppgift föres över till denna.

text: Personal som är krigsplacerad vid myndighet och personal som kan komma att beordras att tjänstgöra hos annan myndighet än där den är anställd skall genom myndighetens försorg ges skriftligt besked om sin krigsplacering eller avsedda tjänstgöring. Beskedet skall även innehålla uppgift om inställelseplats och lämplig personlig utrustning vid inställelsen.

text: Myndighet skall planera för att efter intagande av krigsorganisation ombesörja personalregistrering och övriga förekommande personaladministrativa åtgärder även rörande sådan vid myndigheten fredsanställd personal som ej avses i

text: första stycket

text: och ej heller har tagits i anspråk för krigstjänstgöring hos annan totalförsvarsmyndighet. Personalen skall underrättas om att den kan komma att tagas i anspråk för fortsatt tjänstgöring vid myndigheten, så länge denna är kvar på fredstjänstgöringsorten, samt för avvecklingsuppgifter m.m. och för undanförsel och förstöring enligt därför gällande särskilda bestämmelser och planer i samband med att myndigheten flyttar till särskild krigsuppehållsplats.

text: Myndighet som under krig eller vid krigsfara behöver lämna allmän information om sin planerade verksamhet skall förbereda denna information.

text: Planer som avses i

text: 7 §

text: fastställes av den myndighet som har upprättat dem. Departementens krigsuppgiftsförteckningar fastställes dock av regeringen. Central myndighet bestämmer om fastställelse av planer vid underlydande myndighet.

text: Personal inom myndigheten samt andra myndigheter underrättas om planernas innehåll i den utsträckning som behövs för fortsatt planering och för samordning av planeringen mellan berörda totalförsvarsmyndigheter i olika instanser. Departementens och de centrala myndigheternas krigsuppgiftsförteckningar skall alltid tillställas civilbefälhavare och länsstyrelse.

text: Uppgift om myndighets särskilda krigsuppehållsplats får endast lämnas till den som oundgängligen behöver uppgiften i och för sin tjänst.

text: Krigsuppgiftsförteckning skall ses över årligen, departementens före den 1 februari, de centrala myndigheternas före den 1 mars och de övriga myndigheternas före den 1 april.

text: Krigsplaceringsplan och inkallelseplan skall ses över årligen vid tidpunkt som myndigheten bestämmer. Övriga planer skall ses över så ofta och i den utsträckning som myndigheten bestämmer. Översyn av plan sker i samma ordning som fastställelse av plan.

text: Myndighet skall förbereda förteckning över sådan personal i myndighetens krigsorganisation eller annan personal hos myndigheten som under krig eller vid krigsfara skall äga tillträde till arbetsplatsen mot uppvisande av godkänd identitetshandling samt kontroll av att personalen innehar sådan handling.

text: Myndighet vars verksamhet ej skall upprätthållas under krig

text: Myndighet skall planera för att under krig eller vid krigsfara kunna avveckla verksamheten efter hand eller i ett sammanhang.

text: Myndighet hos vilken finns personal som är anställd enligt fastställd personalförteckning eller särskilt beslut skall, om ej regeringen bestämmer annat, planera för att efter avveckling av verksamheten behålla i tjänsteutövning de tjänstemän som behövs för personaladministrativa och andra åtgärder och som ej är tagna i anspråk inom totalförsvaret i övrigt. Dessa tjänstemän skall krigsplaceras vid myndigheten.

text: de åtgärder som skall vidtagas för avvecklingen och tiden därefter, däribland åtgärder för bevakning och skydd av tjänstelokaler och utrustning samt för arkivering, undanförsel och förstöring,

text: de uppgifter som i förekommande fall skall föras över till annan myndighet och tjänsteman som bör beordras att tjänstgöra vid denna myndighet då uppgifterna förs över dit samt

text: de tjänstemän som enligt

text: 16 §

text: skall krigsplaceras vid myndigheten.

text: Vid myndigheten skall finnas en avvecklingsplan, som anger

text: För planläggningen gäller

text: 10 §§

text: i tillämpliga delar.

text: Behöver myndigheten lämna allmän information om att verksamheten skall avvecklas m.m., skall denna information förberedas.

text: Avvecklingsplan fastställes av myndigheten och meddelas andra myndigheter i den utsträckning som behövs.

text: Avvecklingsplanen skall ses över av myndigheten vid behov.

text: Åtgärder före beredskapstillstånd

text: Skall myndighet före beredskapstillstånd vidtaga beredskapsåtgärd utan eller med anknytning till viss beredskapsgrad, förordnar regeringen om detta.

text: Utan att avvakta regeringens förordnande skall myndighet, om den har underrättats om att beredskapsåtgärder kan komma att behövas eller om förhållandena enligt myndighetens bedömning annars tyder på detta, vidtaga de åtgärder för att höja beredskapen som myndigheten själv kan genomföra inom ramen för sina befogenheter och resurser utan att i större omfattning rubba den normala fredsverksamheten.

text: Civilbefälhavare och länsstyrelse får sända ut personal för uppgifter som avses i

text: och

text: 28 §§

text: Central myndighet får för motsvarande ändamål sända ut personal från underlydande myndighet.

text: Innan personal, som har krigsuppehållsplats gemensamt med militär myndighet eller med annan civil myndighet, sändes ut för dessa uppgifter, skall samråd ske med den militära eller civila myndigheten.

text: Har myndighet underrättats om att beredskapsåtgärder kan komma att behövas eller tyder annars förhållandena på detta enligt myndighetens bedömning, skall myndigheten se över sin avvecklingsplan.

text: Åtgärder vid beredskapsgrad III (lägsta beredskapsgraden)

text: Myndighet skall i första hand inrikta sin verksamhet på uppgifter som har betydelse för totalförsvaret. Den fredsmässiga verksamheten skall om möjligt upprätthållas i normal omfattning. Uppgift som ej angår totalförsvaret och som under rådande förhållanden har förlorat i betydelse får dock inskränkas eller läggas ner.

text: Beredskapshöjande åtgärder som myndigheten själv kan genomföra eller anbefalla inom ramen för sina befogenheter och resurser utan att i större omfattning rubba den normala fredsverksamheten skall vidtagas eller förberedas i den mån så ej redan har skett.

text: Planerna för organisations- och verksamhetsberedskapen skall ses över och anpassas till rådande förhållanden. Samordningen med planeringen hos andra berörda civila och militära myndigheter inom totalförsvaret skall kontrolleras.

text: Avsedd överföring av uppgifter till annan myndighet skall förberedas och tjänsteman skall utses för tjänstgöring vid den mottagande myndigheten, då uppgifterna övertas av denna, i den mån dessa förberedelser ej redan har skett.

text: Sådan förteckning som sägs i

text: 14 §

text: skall upprättas. Myndigheten skall också se till att personalen innehar godkänd identitetshandling.

text: Myndighet skall avdela en förberedelsegrupp som med kort varsel skall kunna bege sig till myndighetens särskilda krigsuppehållsplats och där förbereda myndighetens verksamhet genom att taga i anspråk och iordningställa arbets- och förläggningslokaler, kontrollera att teleanordningar fungerar m.m. samt att arbetsmateriel och andra förnödenheter finns. Vid myndighetens flyttning skall förberedelsegruppen på krigsuppehållsplatsen svara för samverkan med andra organ.

text: Myndighet vars krigsorganisation ej omfattar mer än fem handläggande tjänstemän behöver icke avdela förberedelsegrupp.

text: Om förberedelsegrupp för de enligt

text: 4 §

text: i särskild ordning angivna centrala myndigheterna gäller av chefen för försvarsdepartementet meddelade föreskrifter.

text: Om det är lämpligt med hänsyn till omständigheterna får annan myndighet än som avses i

text: 25 § tredje stycket

text: förstärka förberedelsegruppen med personal ur myndighetens krigsorganisation för att kunna föra över delar av verksamheten till den särskilda krigsuppehållsplatsen.

text: Central myndighet som ej avses i

text: 25 § tredje stycket

text: beslutar om utsändande av förberedelsegrupp.

text: Om utsändande av förberedelsegrupp vid regional eller lokal myndighet som lyder under central myndighet beslutar den centrala myndigheten eller, efter dennas bemyndigande, den underlydande myndigheten efter samråd med berörd civilbefälhavare, länsstyrelse och militär myndighet.

text: Civilbefälhavare och länsstyrelse beslutar efter samråd med vederbörande militära myndighet om utsändande av förberedelsegrupp. Detsamma gäller beträffande utsändande av personal som före intagande av krigsorganisation behöver samverka med den militära myndigheten. Innan personal som är krigsplacerad i civilbefälhavares kansli eller länsstyrelse men anställd hos annan statlig myndighet tages i anspråk för dessa uppgifter, skall samråd ske med nämnda myndighet.

text: Emballage till materiel m.m. som skall medföras vid myndighetens flyttning skall anskaffas, om detta ej har skett tidigare. Materiel, handlingar och emballage skall märkas. Därvid skall myndighetens namn och krigsuppehållsplats anges med kodbeteckning.

text: Under icke arbetstid skall, i den mån motsvarande beredskap ej kan ordnas på annat sätt, på myndighetens arbetsplats finnas minst en jourhavande tjänsteman samt personal för telefonpassning eller för andra ändamål, t.ex. kryptotjänst och bevakning av lokalerna.

text: Myndigheten skall ålägga var och en som ingår i myndighetens krigsorganisation att lämna uppgift om adress och telefonnummer, på vilket han kan nås under icke arbetstid, och att vid längre frånvaro från den angivna adressen anmäla till jourhavande tjänsteman var och hur han kan nås.

text: Myndighet skall, i den mån ej annat framgår av vad ovan föreskrivits, vara beredd att börja flyttning till särskild krigsuppehållsplats inom den tid som regeringen bestämmer.

text: Verksamheten skall i princip upprätthållas i normal omfattning. Uppgifter som under rådande förhållanden har förlorat i betydelse får dock inskränkas eller läggas ner.

text: Myndighetens avvecklingsplan skall ses över och sådana förberedelser för avveckling skall vidtagas som kan ske inom ramen för myndighetens befogenheter och tillgängliga medel. Särskild uppmärksamhet skall i förekommande fall ägnas dels förberedelser för att föra över uppgift till annan myndighet och att utse tjänsteman för tjänstgöring vid denna myndighet, då uppgiften skall övertagas av densamma, dels ock krigsplacering vid myndigheten av den personal som behövs för personaladministrativa och andra åtgärder enligt

text: 16 §

text: . Denna personal skall vara försedd med godkänd identitetshandling.

text: Emballage för arkivering samt för undanförsel av materiel och handlingar skall anskaffas i den mån detta ej har skett tidigare och märkas med myndighetens namn och adress i klartext.

text: Under icke arbetstid skall finnas avdelad personal som kan nås på telefon. Uppgift om personalens adress och telefonnummer skall lämnas till vederbörande departement.

text: Åtgärder vid beredskapsgrad II (mellersta beredskapsgraden)

text: Åtgärder vid beredskapsgrad III skall vidtagas i den mån det ej redan har skett.

text: Uppgifter av betydelse för totalförsvaret skall ges företräde framför andra uppgifter. Uppgift som ej angår totalförsvaret och som under rådande förhållanden har förlorat i betydelse skall fullgöras endast i den omfattning som personaltillgången och förhållandena i övrigt medger det.

text: Planerad överföring av uppgift till annan myndighet skall ske efter regeringens förordnande om detta eller, såvitt gäller överföring från central myndighet till underlydande organ, efter beslut av den centrala myndigheten.

text: Skall uppgift föras över från en myndighet till en annan, får förstnämnda myndighet även beordra tjänsteman att tjänstgöra vid den andra myndigheten, i den mån så behövs med stöd av regeringens förordnande.

text: I den utsträckning som är möjlig och lämplig skall handlingar, databehandlad information, arbetsmaskiner och annan för verksamheten i krig nödvändig materiel föras över till myndighetens särskilda krigsuppehållsplats eller till säker förvaringsplats, varifrån materielen lätt kan föras över till krigsuppehållsplatsen. De i

text: 4 §

text: nämnda i särskild ordning angivna centrala myndigheterna skall i detta hänseende avvakta närmare besked av regeringen.

text: Slutliga förberedelser skall vidtagas för arkivering, undanförsel och förstöring av handlingar och materiel, som ej behövs på den särskilda krigsuppehållsplatsen. Därvid skall särskilt beaktas att personregister av större omfattning skyddas för obehöriga. I övrigt skall handlingar och materiel som ej behövs för ärendenas handläggning om möjligt placeras på skyddad plats. Slutliga förberedelser skall även vidtagas för bevakning, tillsyn och nödtorftigt underhåll av tjänstelokalerna.

text: Myndighet skall vara beredd att - i förekommande fall sedan vissa delar av myndigheten har flyttat i enlighet med vad som sägs i

text: och

text: 28 §§

text: - börja flyttning av huvuddelen av myndigheten till särskild krigsuppehållsplats inom den tid som regeringen bestämmer.

text: Avgörandet av anhängiga ärenden skall påskyndas. Planerade förberedelser för avveckling av verksamheten skall slutföras.

text: Planerad överföring av uppgifter till annan myndighet och beordrande av tjänsteman att tjänstgöra vid den mottagande myndigheten skall ske enligt regeringens förordnande om detta.

text: Slutliga förberedelser skall vidtagas för arkivering, undanförsel och förstöring. Därvid skall särskilt beaktas vad som sägs i

text: 39 § andra stycket

text: och i övrigt vidtagas där föreskrivna åtgärder.

text: Åtgärder vid beredskapsgrad I (högsta beredskapsgraden)

text: Åtgärder vid beredskapsgrad III och II skall vidtagas i den mån det ej redan har skett.

text: Verksamheten skall koncentreras på uppgifter av betydelse för totalförsvaret.

text: Myndighet skall intaga sin krigsorganisation.

text: Den krigsplacerade personalen skall, när beredskapsgrad I har anbefallts, ofördröjligen med personlig utrustning bege sig till anbefalld inställelseplats. Personer, som i fredstid ej tjänstgör hos myndigheten men i krig skall tjänstgöra där, skall ofördröjligen inkallas, om detta ej redan har skett. All krigsplacerad personal skall medföra identitetshandling.

text: Besked skall lämnas till fredsanställd personal, som ej ingår i myndighetens krigsorganisation och icke heller har tagits i anspråk inom totalförsvaret i övrigt, om vad denna personal har att iakttaga i förhållande till myndigheten.

text: Myndighet eller del av myndighet, som tills vidare fortsätter sin verksamhet på fredstjänstgöringsorten, skall anpassa krigsorganisationen till tjänstgöringsförhållandena där och till möjligheten att tills vidare behålla i tjänst den i

text: tredje stycket

text: nämnda personalen.

text: Planerad överföring av uppgifter till annan myndighet som ännu ej har verkställts skall genomföras, även om regeringen ej har förordnat därom.

text: Om flyttning till särskild krigsuppehållsplats av de enligt

text: 4 §

text: i särskild ordning angivna centrala myndigheterna beslutar regeringen.

text: Övriga myndigheter skall utan regeringens beslut flytta till särskild krigsuppehållsplats i den mån flyttning ej redan har skett. Med beaktande av tillgången på skyddsrum, till arbetsmöjligheter och andra förhållanden får dock myndighet eller enhet av myndighet, som icke har med militär myndighet gemensam krigsuppehållsplats, tills vidare fortsätta verksamheten på fredstjänstgöringsorten. Beslut om detta och om tidpunkten för flyttning fattas av myndigheten. Beträffande regional eller lokal myndighet som lyder under central myndighet fattas beslutet av den centrala myndigheten eller, efter dennas bemyndigande, av den underlydande myndigheten.

text: Myndighet vars göromål påverkar arbetet hos annan myndighet skall samråda med denna om flyttningen.

text: Civilbefälhavare, länsstyrelse och vid behov annan myndighet än som avses i

text: 49 § första stycket

text: skall beordra personal att stanna kvar på den ordinarie arbetsplatsen för att hålla förbindelse med regeringen och med myndighetens huvuddel till dess att förbindelse mellan regeringen och myndigheten har säkerställts på annat sätt. Till detta uppdrag bör om möjligt utses personal hos myndigheten som ej är krigsplacerad vid myndigheten och ej heller har tagits i anspråk inom totalförsvaret i övrigt. Har myndighet beordrat vissa enheter att fortsätta verksamheten på fredstjänstgöringsorten, bör uppdraget fullgöras av dessa enheter.

text: Då myndighet flyttar till särskild krigsuppehållsplats, skall myndigheten vid behov beordra personal att ombesörja avvecklingsarbete på den ordinarie arbetsplatsen, såsom arkivering, tillvaratagande av handlingar och materiel och dess placering på skyddad plats m.m., bevakning eller tillsyn av lokalerna samt undanförsel eller förstöring.

text: Till sådant uppdrag bör om möjligt utses personal som ej är krigsplacerad vid myndigheten och ej heller har tagits i anspråk på annat håll inom totalförsvaret. Personalen bör i största möjliga utsträckning uttagas efter frivilligt åtagande och väljas ut med hänsyn till sina personliga förhållanden.

text: Skall den särskilda krigsuppehållsplatsens belägenhet ej bekantgöras, bör vid behov personal på den ordinarie arbetsplatsen så länge som möjligt förmedla myndighetens kontakter med allmänheten.

text: Verksamheten skall avvecklas i den mån detta ej har skett tidigare och om icke regeringen har förordnat annat. Planerade åtgärder för att tillvarataga handlingar och materiel för arkivering, undanförsel och förstöring samt för bevakning eller tillsyn av tjänstelokalerna skall vidtagas.

text: Har enligt

text: 16 §

text: särskild organisation planlagts för personaladministrativa och andra åtgärder efter avvecklingen av övrig verksamhet, skall denna organisation träda i verksamhet.

text: Åtgärder vid utrymning

text: Flyttning till särskild krigsuppehållsplats skall, om den ej har skett tidigare, äga rum vid förordnande om slutlig utrymning av myndighetens fredstjänstgöringsort. Myndigheten äger dock med beaktande av tillgången på skyddsrum, till arbetsmöjligheter och andra förhållanden besluta att verksamhet, som icke skall bedrivas på krigsuppehållsplats som innehas gemensamt med militär myndighet, helt eller delvis skall fortsättas på fredstjänstgöringsorten till dess att myndigheten beslutar om flyttning.

text: Vid flyttningen till särskild krigsuppehållsplats skall personal, som ej ingår i myndighetens krigsorganisation och icke heller har tagits i anspråk inom totalförsvaret i övrigt, deltaga i utrymningen enligt de bestämmelser som gäller för allmänheten.

text: Myndigheten får vid behov beordra personal att stanna kvar på fredstjänstgöringsorten för uppgifter som nämns i

text: 52 §§

text: . Om val av personal för uppgifterna gäller vad där sägs. Där myndigheten enligt

text: 56 §

text: har beslutat att vissa enheter skall fortsätta verksamheten på fredstjänstgöringsorten, bör uppdraget fullgöras av dessa enheter.

text: Förordnas om slutlig utrymning av fredstjänstgöringsorten efter det att myndigheten har flyttat till särskild krigsuppehållsplats, skall kvarlämnad personal efter samråd mellan myndigheten och ortens polis- eller civilförsvarsmyndighet snarast möjligt slutföra återstående uppgifter och därefter deltaga i utrymningen enligt de bestämmelser som gäller för allmänheten.

text: Vid slutlig utrymning av myndighetens fredstjänstgöringsort skall verksamheten avvecklas och de övriga åtgärder vidtagas som sägs i

text: 54 §

text: , om förhållandena så medger.

text: Den i

text: 55 §

text: nämnda organisationen skall träda i verksamhet. Den vid myndigheten krigsplacerade personalen skall deltaga i utrymningen och därvid medföra de handlingar som behövs för fortsatt arbete på annan plats och där söka kontakt med länsstyrelse eller annan myndighet.


text: För Birkagårdens, Kalix, Karlskoga, Sunderbyns och Önnestads folkhögskolor får, i stället för vad som föreskrivs i

text: 83 § första stycket

text: , till och med redovisningsåret 1985/86 varje elevvecka utöver 7 500 beräknas med 80 procent upp till ett genomsnitt av antalet elevveckor under redovisningsåret 1974/75--1976/77.

type: punkt

type: lista

text: Av de extra bidrag som beräknas enligt

text: första stycket

text: skall dock endast 80 procent utgå budgetåret 1982/83, 50 procent budgetåret 1983/84, 25 procent budgetåret 1984/85 och 20 procent budgetåret 1985/86.

text: Förordning (1984:278).

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 88 §

rpubl:andrar: ändr. 89, 93 §§

rpubl:andrar: ändr. 55-58 §§

rpubl:andrar: ändr. 43 §

rpubl:andrar: ändr. 40, 88 §§

rpubl:andrar: upph. 3 p övergångsbest.; ändr. 29, 43, 88, 103 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph. 95-97 §§; ändr. 84, 89, 90 §§, 8 p övergångsbest.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 20, 101-103 §§, rubr. närmast före 101 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 september 1989.

text: har upphävts genom

text: Förordning (1990:766).

text: För tiden 1 juli 1989--30 juni 1990 beräknas avgifter som avses i

text: 88 § andra stycket

text: till sammanlagt 10,9 procent av årslönen enligt

text: 88 § första stycket 1.

rpubl:andrar: ändr. 72, 88 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. De nya bestämmelserna om beräkning av genomsnittlig lärarlönekostnad skall dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 1990.

rpubl:andrar: upph. 2 p övergångsbest. till 1989:710; ändr. 77, 88, 91 §§

rpubl:andrar: ändr. 54, 93 §§, rubr. närmast före 1 §; ny 1 a §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Folkhögskoleförordning (1977:551)

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande föreskrifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Föreskrifterna i denna förordning gäller för sådan folkhögskola som regeringen har förklarat berättigad till statsbidrag.

type: paragraf

beteckning: 1 a §

text: Hänvisningarna i denna förordning till bestämmelser i

text: skolförordningen (1971:235)

text: skall avse bestämmelserna i deras lydelse vid utgången av år 1990.

text: Förordning (1990:1221).

ordinal: 1 a

text: Uppgifter

beteckning: 2 §

text: Folkhögskolan har till uppgift att främja allmän medborgerlig bildning.

beteckning: 3 §

text: Verksamheten vid folkhögskolan skall till innehåll och form vara sådan att den

text: ökar den studerandes medvetenhet om sina egna och omvärldens villkor,

text: vidgar förmågan att känna och uppleva,

text: utvecklar kritiskt omdöme, självständighet och samarbetsförmåga,

text: ökar den studerandes möjligheter att vara skapande samt

text: stärker viljan och förmågan att i solidaritet med andra aktivt påverka arbetsliv och samhälle.

text: Under förutsättningar som anges i

text: första stycket

text: kan folkhögskolan i begränsad omfattning även ge yrkesinriktad utbildning.

beteckning: 4 §

text: Varje folkhögskola får inom ramen för de allmänna föreskrifterna i

text: och

text: 3 §§

text: själv bestämma sin verksamhet med hänsyn till skolans ideologiska och kunskapsmässiga inriktning. Verksamheten skall dock alltid bedrivas i en anda av tolerans och respekt för oliktänkande samt utformas så, att allsidighet i undervisningen eftersträvas.

text: Tillsyn m. m.

beteckning: 5 §

text: Skolöverstyrelsen skall ha inseende över folkhögskolorna. Överstyrelsen skall utfärda de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (1988:1057).

beteckning: 6 §

text: Riksrevisionsverket får för granskning av tillämpningen av denna förordning hos folkhögskola ta del av räkenskaper och övriga handlingar samt företa de undersökningar som behövs i övrigt.

text: Organisation m. m.

beteckning: 7 §

text: Vid folkhögskola skall finnas rektor, lärare och den personal i övrigt som behövs.

beteckning: 8 §

text: Varje folkhögskola skall ha en egen styrelse. Vid varje skola skall även finnas ett lärarråd och, när kurs enligt

text: 19 §

text: pågår, ett kursråd.

beteckning: 9 §

text: För varje folkhögskola skall skolöverstyrelsen fastställa ett reglemente.

text: Reglemente antages för folkhögskola med enskild huvudman av skolans styrelse och för folkhögskola med kommun eller landstingskommun som huvudman av kommunfullmäktige respektive landstinget. Innan reglemente antages, skall yttrande inhämtas från lärarrådet och kursrådet.

text: Reglementet för folkhögskola med enskild huvudman skall innehålla uppgift om skolans huvudman samt bestämmelser om förhållandet mellan huvudmannen och skolan, om sammansättningen av skolans styrelse och dess ansvarsområde och om lärarrådet och kursrådet. Dessutom skall reglementet innehålla de övriga bestämmelser som behövs.

text: Styrelsen skall ansvara för skolans verksamhet.

text: Styrelsen skall minst en gång varje arbetsår sammanträda gemensamt med lärrarrådet.

text: Styrelse för folkhögskola med enskild huvudman skall bestå av minst fem ledamöter. Dessa skall utses av huvudmannen.

text: I fråga om styrelse för folkhögskola med kommun eller landstingskommun som huvudman tillämpas föreskrifterna i

text: 3 kap. 2 §

text: 3 § första stycket

text: 4 §

text: 5 § tredje stycket

text: och

text: 8 §§

text: 9 § första stycket

text: och

text: 11 §§

text: samt

text: 12 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: kommunallagen (1977:179)

text: på motsvarande sätt. I landstingskommun och i annan kommun än Stockholms kommun tillämpas även föreskrifterna i

text: 3 kap. 5 § första stycket

text: och

text: 6 §

text: nämnda lag på motsvarande sätt.

text: Förordning (1986:922).

text: Företrädare för de studerande, lärare och övrig personal får närvara vid styrelsens sammanträden med rätt att deltaga i överläggningarna och med rätt att ställa förslag. Sådan företrädare har även rätt att till protokollet anteckna skiljaktig mening.

text: Lärarrådet skall svara för långsiktig pedagogisk planering och sådana andra frågor rörande övergripande planering och verkställighet som ej enligt reglementet ankommer på styrelsen eller rektor.

text: Lärarrådet består av rektor, lärare och i förekommande fall internatföreståndare. I reglementet för skolan kan föreskrivas att även företrädare för annan personal och för de studerande får ingå i rådet.

text: Kursrådet skall under kurstid svara för den samordnande planeringen av kurser som pågår minst 15 veckor.

text: Kursrådet skall bestå av rektor och av företrädare för de studerande, för lärare och för annan personal. I reglementet för skolan kan bestämmas att även skolans styrelse skall vara företrädd i kursrådet.

text: Företrädarna för de studerande skall uppgå till minst samma antal som övriga ledamöter i kursrådet tillsammans.

text: Lärarråd och kursråd skall var för sig upprätta arbetsordning som närmare reglerar deras verksamhet.

text: Skolans räkenskaper och styrelsens förvaltning skall för varje år granskas av särskilda revisorer. Minst en av revisorerna skall vara godkänd granskningsman eller auktoriserad revisor.

text: I fråga om folkhögskola med kommun eller landstingskommun som huvudman gäller

text: 5 kap.

text: kommunallagen (1977:179)

text: i stället för vad som föreskrives i

text: första stycket

text: Verksamheten

text: Vid folkhögskola skall finnas lämpliga undervisningslokaler och erforderlig undervisningsmateriel.

text: Folkhögskolans arbetsår räknas från och med den 1 juli till och med den 30 juni nästa år, om ej skolöverstyrelsen medger annat.

text: minst en kurs om minst 30 veckor med lägst 20 deltagare eller

text: minst två kurser, som skall ansluta till varandra och som var och en skall pågå minst 15 veckor och omfatta lägst 20 deltagare.

text: Varje folkhögskola skall under arbetsåret anordna

text: Kurs enligt

text: första stycket

text: skall kännetecknas av ett brett ämnesurval.

text: Skolöverstyrelsen får medge att kurs enligt

text: första stycket

text: får anordnas även om antalet deltagare är lägre än 20. Uppgår antalet deltagare ej till 15 får sådant medgivande lämnas endast om synnerliga skäl föreligger.

text: Annan kurs vid folkhögskola än som avses i

text: 19 §

text: skall pågå minst två dagar.

text: Utan hinder av vad som anges i

text: första stycket

text: får endagskurser anordnas i syfte att informera och motivera korttidsutbildade om olika slags studier vid folkhögskolan.

text: Förordning (1987:712).

text: Kurs som pågår minst en vecka skall omfatta, för heltidsstuderande minst 25 studietimmar per vecka och för deltidsstuderande minst 10 studietimmar per vecka. Kurs som är kortare än en vecka skall omfatta minst fyra studietimmar per dag. Kurs skall alltid omfatta minst 14 studietimmar.

text: I kurstiden för kurs som pågår minst fyra veckor får räknas in en dag för upprop och en dag för avslutning samt skäligt antal dagar för lov av tillfällig anledning.

text: I planering av kurs, som folkhögskola anordnar tillsammans med studieförbund, annan organisation eller institution, skall medverka rektor eller en lärare med minst 40 procent av heltidstjänstgöring vid folkhögskolan. Denne skall dessutom följa kursen och svara för dess genomförande.

text: Minst en fjärdedel av undervisningen i kurs, som avses i

text: första stycket

text: , skall meddelas av rektor eller av sådan lärare med minst 40 procent av heltidstjänstgöring vid folkhögskola som fortlöpande fullgör en del av sin undervisning vid skolans kurser om minst 15 veckor. Om det finns särskilda skäl får undervisningen meddelas av timlärare som regelbundet tjänstgör vid folkhögskolas kurser om minst 15 veckor.

text: Förordning (1988:736).

text: För varje kurs skall finnas studieplan. Sådan plan skall i den omfattning skolöverstyrelsen bestämmer ges in till överstyrelsen för godkännande.

text: Vid folkhögskola skall anordnas studie- och yrkesorientering.

text: Folkhögskola skall bedriva kontaktverksamhet med folkrörelser och studieförbund.

text: Undervisningen vid folkhögskola och studie- och yrkesorientering enligt

text: 25 § första stycket

text: skall vara avgiftsfri.

text: De studerande

text: Riktlinjer för antagning av studerande vid folkhögskola skall fastställas av skolans styrelse efter hörande av lärarrådet. I fråga om riktlinjer för antagning av studerande till kurser om minst 15 veckor skall styrelsen även inhämta kursrådets mening.

text: Sökande kan antagas till kurs, om han fyller minst 18 år under det kalenderår då kursen börjar.

text: Om särskilda skäl föreligger får styrelsen till kurs om minst 15 veckor antaga den som ej har uppnått den ålder som anges i

text: första stycket

text: men som har fyllt 16 år. Antalet sådana studerande får dock ej överstiga fem procent av det totala antalet deltagare i kursen om ej skolöverstyrelsen av särskilda skäl medger annat.

text: Skolöverstyrelsen kan medge att den som har fyllt 16 år får antagas till kurs som är kortare än 15 veckor.

text: Utan hinder av föreskrifterna i

text: 28 §

text: får styrelsen till kurs om högst tre veckor som anordnas i samarbete med ungdomsorganisation och i skolans lokaler antaga studerande som har fyllt minst 14 år.

text: Förordning (1983:510).

text: De studerande skall före varje kurs på lämpligt sätt upplysas om skolans verksamhet och inriktning.

text: Vid folkhögskola skall finnas lämpliga fritidslokaler.

text: Folkhögskola bör om möjligt bereda de studerande bostad och kost i anslutning till skolanläggningen (

text: internat

text: Avgift för internat får ej understiga belopp som motsvarar riksskatteverkets norm för värdet av naturaförmånen fritt vivre. Sådan avgift får ej höjas för studerande som deltager i pågående kurs vid skolan.

text: De studerande skall ha tillgång till kostnadsfri hälsovård vid folkhögskolan.

text: Studerande som har gått igenom kurs skall få intyg därom.

text: Styrelsen får besluta att studieomdöme skall ges till studerande, som har gått igenom kurs enligt

text: 19 § 1

text: eller kurser enligt

text: 19 § 2

text: och som begär sådant omdöme. Studieomdömet skall avse den studerandes förmåga att bedriva studier.

text: Som studieomdöme får endast användas något av uttrycken Mindre god, God, Mycket god eller Utmärkt.

text: Studieomdöme skall bestämmas av lärarrådet.

text: Finner lärarrådet anledning till allvarlig anmärkning mot studerande, kan rådet efter hörande av kursrådet tilldela den studerande varning.

text: sådan varning som avses i

text: 36 §

text: ej har fått avsedd verkan,

text: den studerandes uppförande kan antagas inverka skadligt på andra studerande eller

text: andra särskilda skäl föreligger.

text: Om ej annat följer av

text: andra stycket

text: , får studerande förvisas från folkhögskola för viss tid om

text: Har åtal för viss gärning väckts mot den studerande, får han förvisas på grund av gärningen endast om han har erkänt den eller om han har funnits skyldig till gärningen genom dom, som har vunnit laga kraft.

text: Fråga om förvisning prövas av styrelsen efter hörande av lärarrådet och kursrådet.

text: Styrelsen får förordna att beslut om förvisning skall verkställas utan hinder av att det ej har vunnit laga kraft.

text: Vid avgörande av fråga om förvisning skall föreskrifterna i

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: om domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas på motsvarande sätt.

text: I ärende om förvisning skall styrelsen se till att utredning finns som allsidigt kartlägger de omständigheter som är av betydelse.

text: Utredningen skall inledas utan dröjsmål och genomföras så skyndsamt som möjligt. Den studerande och i förekommande fall dennes vårdnadshavare skall få tillfälle att ta del av utredningen och komma in med yttrande till styrelsen. Den studerande skall beredas möjlighet att inför styrelsen låta sig biträdas av den som han utser därtill.

text: Rektor

text: Vid folkhögskola skall finnas en lönetjänst som rektor. Tjänsten skall inrättas som heltidstjänst med beteckningen r.

text: Behörig till tjänst som rektor är den som är behörig enligt 55 eller

text: 59 §

text: till en lönetjänst som lärare vid folkhögskola. Om rektorstjänsten avser skola med internat fordras tidigare tjänstgöring vid folkhögskola med internatverksamhet under minst ett år.

text: Skolöverstyrelsen får medge undantag från villkoren i

text: andra stycket

text: , om särskilda skäl föreligger.

text: Förordning (1988:1057).

text: Rektor skall inför styrelsen ansvara för folkhögskolans verksamhet. Han skall leda arbetet vid skolan och meddela undervisning.

text: Rektor skall främja pedagogiskt utvecklingsarbete, anpassning av verksamheten vid skolan till skiftande sociala och pedagogiska behov samt även på annat sätt verka för skolans utveckling.

text: När kurs som avses i

text: 19 §

text: pågår vid folkhögskola skall rektor undervisa 18--22 studietimmar i veckan. Skolans styrelse får med hänsyn till arten av tjänstgöringen sätta ned antalet studietimmar. För nedsättning med mer än fyra studietimmar fordras att skolöverstyrelsen medger det.

text: vid annan tid under arbetsåret än som anges i

text: 42 §

text: som ledare för sådan studiecirkel som avses i förordningen (

text: ) om statsbidrag till studiecirklar m. m.,

text: genom tjänstgöring vid kurs som avses i förordningen (

text: ) om statsbidrag till viss central kursverksamhet eller vid motsvarande annan statsunderstödd kurs som anordnas av organisation.

text: Förordning (1983:510).

text: Rektor får fullgöra en del av sin undervisningskyldighet

text: Rektor får åläggas att undervisa under högst 42 veckor under ett arbetsår.

text: Lärare

text: Inrättande av tjänster m. m.

text: I folkhögskola skall lärare anställas på lönetjänst som lärare om inte annat anges särskilt. Dessutom får lärare anställas på arvodestjänst som timlärare.

text: I stället för anställning på lönetjänst som lärare får läraren välja anställning som timlärare. Ett sådant val skall avse ett helt arbetsår eller den del av arbetsåret som läraren är anställd vid skolan.

text: Förordning (1988:1057).

text: Den verksamhet som folkhögskola har bestämt bör organiseras så, att det kan inrättas tjänster som lärare med full tjänstgöring eller med minst 40 procent av heltidstjänstgöring.

text: Förordning (1988:736).

text: Skolans styrelse beslutar om lärartjänster till det antal som behövs för undervisningen vid skolan.

text: Förordning (1988:1057).

text: 48 § har upphävts genom förordning (1988:1057).

text: 49 § har upphävts genom förordning (1988:736).

text: I lärares tjänst ingår undervisning samt socialpedagogiska och administrativa uppgifter.

text: Lärare är skyldig att fullgöra de uppgifter som tilldelas honom med stöd av denna förordning och skolans reglemente.

text: Det åligger lärare att biträda vid lärarutbildning som är förlagd till skolan.

text: En lärare som är förordnad tills vidare är skyldig att under högst tre månader varje arbetsår som vikarie utöva rektorstjänsten vid den skola där han är anställd.

text: Förordning (1988:1057).

text: Lärare får åläggas att tjänstgöra under högst 42 veckor under ett arbetsår.

text: genom undervisning i ämne som avses i

text: 59 §

text: , om undervisningen utgör högst en tredjedel av lärarens tjänst och läraren godtar sådan tjänstgöring samt

text: vid sådan studiecirkel som avses i

text: 43 § 2.

text: Lärare får fullgöra en del av sin tjänst

text: Ämneslärare får även fullgöra en del av sin tjänst vid sådan kurs som avses i

text: 43 § 3.

text: För tjänstgöring enligt

text: första stycket 1

text: krävs medgivande av skolöverstyrelsen.

text: vid vuxenutbildning som avses i

text: vuxenutbildningslagen (1984:1118)

text: , om läraren godtar sådan tjänstgöring samt

text: vid annan statlig eller statsunderstödd läroanstalt, om läraren godtar sådan tjänstgöring och länsskolnämnden i förekommande fall medger det.

text: I lärartjänst får ingå fyllnadstjänstgöring

text: Föreskrifterna om fyllnadstjänstgöring i

text: 14 kap.

text: och

text: 21 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: skall tillämpas på motsvarande sätt på lärare vid folkhögskola.

text: Förordning (1990:1221).

text: Behörighetsvillkor för lärare

text: Behörig till lönetjänst som ämneslärare vid folkhögskola är den som med godkänt resultat har genomgått folkhögskollärarlinjen enligt

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: har avlagt filosofie kandidatexamen enligt kungörelsen (1969:50) om utbildning vid de filosofiska fakulteterna eller motsvarande utbildning enligt äldre föreskrifter samt

text: har avlagt examen på ämneslärarlinjen vid lärarhögskola enligt förordningen (

text: ) om lärarhögskolorna.

text: Förordning (1988:1057).

text: Behörig till sådan tjänst är även den som uppfyller följande villkor, nämligen

text: 56 §

text: har upphört att gälla genom

text: förordning (1982:494).

text: Behörig till lönetjänst som ämneslärare är även den som enbart uppfyller det villkor som anges i

text: 55 § andra stycket 1.

text: Förordning (1988:1057).

text: Villkoret i

text: 55 § första stycket

text: skall anses uppfyllt om sökanden genom annan utbildning än som där avses eller genom verksamhet i folkbildnings- eller folkrörelsearbete eller på annat sätt har skaffat sig dels kunskaper och färdigheter som är tillräckliga för tjänsten, dels motsvarande pedagogisk utbildning.

text: Villkoret i

text: 55 § andra stycket 1

text: skall anses uppfyllt om sökanden genom annan utbildning än som där avses eller genom verksamhet i folkbildnings- eller folkrörelsearbete eller på annat sätt har skaffat sig kunskaper och färdigheter som är tillräckliga för tjänsten.

text: Villkoret i

text: 55 § andra stycket 2

text: skall anses uppfyllt om sökanden har skaffat sig motsvarande pedagogisk utbildning som där anges.

text: Förordning (1982:494).

text: i ett av ämnena teckning, musik, gymnastik, trä- och metallslöjd, textilslöjd, hemkunskap och barnkunskap vid folkhögskola är den som uppfyller de särskilda villkor som anges i punkterna 5--11 i bilaga 1 till

text: skolförordningen (1971:235)

text: samt

text: i sådant ämne vid folkhögskola, som är jämförbart med ämne enligt punkt 1, är den som har fått en grundlig praktisk och pedagogisk utbildning i ämnet och av skolöverstyrelsen har förklarats behörig till tjänst i ämnet vid folkhögskola.

text: Behörig till lönetjänst som lärare

text: Vid tillämpning av punkterna 5 och 7 i bilaga 1 till

text: skolförordningen

text: skall föreskrifterna där om idrott och bild vid folkhögskolan avse gymnastik respektive teckning.

text: Förordning (1988:1057).

text: För behörighet till lönetjänst som lärare i två eller flera ämnen som avses i

text: 59 §

text: fordras att sökanden i varje ämne har den examen eller den behörighetsförklaring som krävs för behörighet i endast detta ämne.

text: Förordning (1988:1057).

text: Behörig till lönetjänst som speciallärare vid folkhögskola är den som uppfyller de särskilda villkor som anges i punkterna 3 eller 4 i bilaga 1 till

text: skolförordningen (1971:235)

text: eller som skolöverstyrelsen har förklarat behörig till sådan tjänst.

text: Förordning (1988:1057).

text: Skolöverstyrelsen prövar om sökande är behörig enligt föreskrifterna i

text: 58 §

text: Om särskilda skäl föreligger får skolöverstyrelsen medge undantag från de villkor som anges i

text: 61 §§

text: Förordning (1988:1057).

text: Tillsättning av tjänst som rektor eller lärare m. m.

text: Till innehavare av tjänst som rektor eller lärare skall skolans styrelse utse sökande som är behörig och lämplig för tjänsten med hänsyn till insikter, erfarenheter och för tjänsten erforderliga egenskaper.

text: Innan styrelsen tillsätter tjänst, skall den inhämta yttrande från lärarrådet.

text: vilka ämnesområden som ledig tjänst företrädesvis skall omfatta,

text: om den som uppfyller särskilda villkor skall ha företräde till tjänsten samt

text: i fråga om rektorstjänst, att den ej skall hänföras till visst ämnesområde.

text: Styrelsen beslutar efter förslag av lärarrådet

text: Vid tillsättning av tjänst som rektor eller lärare gäller ej

text: 14 §§

text: anstä

text: llningsförordningen (1965:601)

text: När en tjänst som rektor blir ledig, skall skolans styrelse utfärda kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar med föreläggande om tre veckors ansökningstid, räknat från dagen för kungörandet. I kungörelsen skall anges de ämnesområden som tjänsten företrädesvis omfattar och huruvida den som uppfyller särskilda villkor skall ha företräde till tjänsten.

text: Förordning (1988:1057).

text: styrkt meritförteckning,

text: betyg över föreskrivna examina, prov och kurser eller andra motsvarande handlingar som visar den sökandes behörighet,

text: betyg eller intyg över lärartjänstgöring samt

text: uppgift om de övriga omständigheter som sökanden önskar åberopa.

text: Sökande till en tjänst som rektor skall ge in

text: Efter anmodan skall sökanden dessutom ge in läkarintyg och andra handlingar som behövs för ärendets prövning.

text: Förordning (1988:1057).

text: En tjänst som rektor skall tillsättas av skolans styrelse med förordnande tills vidare.

text: Tillkännagivande av styrelsens beslut i ärende om tillsättning av en tjänst som rektor skall snarast möjligt föras in i Post- och Inrikes Tidningar. Skolöverstyrelsen skall underrättas om styrelsens beslut i ärenden om tillsättning av en tjänst som rektor.

text: Förordning (1988:1057).

text: Finns ingen behörig och lämplig sökande, skall tjänsten så snart ske kan kungöras ledig på nytt.

text: Om särskilda skäl föreligger får skolans styrelse besluta att tjänsten även i andra fall än som anges i

text: första stycket

text: skall kungöras ledig på nytt.

text: När tjänst kungöres ledig på nytt skall den som har sökt tjänsten vid det föregående tillfället och ej har återkallat sin ansökan anses kvarstå som sökande. Sådan sökande skall av styrelsen underrättas om beslut enligt

text: andra stycket

text: i samband med att kungörandet sker.

text: när fråga är om förordnande för någon som redan är eller omedelbart dessförinnan har varit anställd som lärare vid folkhögskolan,

text: när fråga är om tjänstgöring enbart vid sådan kurs som skolan anordnar tillsammans med studieförbund, annan organisation eller institution och fråga är om förordnande för någon som har anknytning till förbundet, organisationen eller institutionen,

text: när fråga är om anställning för högst två veckor i följd eller

text: när skolöverstyrelsen för visst fall medger undantag.

text: Förordning (1988:1057).

text: När en tjänst som lärare skall tillsättas, skall styrelsen för skolan anmäla detta till den offentliga arbetsförmedlingen. Sådan anmälan behövs ej

text: Till en tjänst som lärare kommer i första hand i fråga den som är behörig till lönetjänst som lärare. Står en sådan lärare inte till förfogande får någon annan lärare förordnas.

text: Förordning (1988:1057).

text: En lärare får anställas på en lönetjänst som lärare endast om tjänstgöringen omfattar minst 40 procent av heltidstjänstgöring.

text: Förordning (1989:710).

text: läraren är behörig till tjänsten och

text: anställningen avser tjänstgöring under minst 15 veckor.

text: En lönetjänst som lärare skall tillsättas med förordnande tills vidare om

text: Villkoret enligt

text: första stycket 2

text: skall anses uppfyllt av en behörig lärare, som varit anställd under kortare tid än 15 veckor och får fortsatt anställning vid skolan så att anställningstiden sammanlagt uppgår till minst 15 veckor i följd.

text: Förordning (1988:1057).

text: Om villkoren enligt

text: 73 §

text: inte är uppfyllda, skall en lönetjänst som lärare tillsättas med förordnande tills vidare dock längst för viss kurs.

text: Förordning (1988:1057).

text: En arvodestjänst som timlärare skall tillsättas med förordnande tills vidare dock längst för viss kurs, om något annat inte följer av

text: 45 § andra stycket

text: Förordning (1988:1057).

text: Ledighet, vikariat och anställnings upphörande m. m.

text: En lärare som har förordnats tills vidare åtnjuter ledighet under den tid av året, då han ej är skyldig att tjänstgöra.

text: Förordning (1988:1057).

text: Styrelsen beslutar om tjänstledighet för rektor och lärare samt om förläggning av semester för rektor.

text: Vid ledighet för rektor under längre tid än en dag skall styrelsen vid behov förordna vikarie på tjänsten som rektor.

text: Skolöverstyrelsen skall underrättas om beslut som avses i

text: andra stycket

text: om vikariatet omfattar mer än två månader. I fråga om långtidsvikariat finns föreskrifter i

text: 15 § anställningsförordningen (1965:601)

text: Förordning (1990:766).

text: Lärare har rätt till tjänstgöringsbetyg. För lärare som under läsåret har tjänstgjort högst 60 dagar får i stället utfärdas intyg om tjänstgöringens art och omfattning.

text: Tjänstgöringsbetyget eller intyget skall utfärdas inom två veckor från det läraren har begärt det.

text: Förordning (1988:1057).

text: I fråga om skiljande från tjänst som lärare och erbjudande av annan tjänst, när undervisning av hela den omfattning förordnandet avser ej längre kan beredas läraren, skall

text: 17 kap.

text: 49 a

text: och

text: 49 b §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: tillämpas på motsvarande sätt.

text: Fråga om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan eller avstängning enligt 10--

text: 12 kap.

text: och

text: 13 kap. 1 §

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning prövas av skolans styrelse.

text: Fråga om läkarundersökning och avstängning enligt

text: 13 kap. 2 §

text: lagen om offentlig anställning prövas av skolöverstyrelsen.

text: Om omröstning i fråga som avses i denna paragraf gäller särskilda föreskrifter.

text: Statsbidrag

text: Inledande föreskrifter

text: Statsbidrag utgår i form av allmänt bidrag och tilläggsbidrag.

text: Statsbidrag beräknas för tiden den 1 juli--den 30 juni nästa år (

text: redovisningsår

text: Allmänt bidrag

text: Beräkningsfaktorer

text: Allmänt bidrag beräknas med hänsyn till antal elevveckor under redovisningsåret för en folkhögskola och en genomsnittlig lärarlönekostnad för samtliga folkhögskolor.

text: Elevveckor

cells: 100 procent 80 procent 50 procent 20 procent

text: Elevveckorna för en folkhögskola får läggas till grund för allmänt bidrag i sin helhet eller med viss procentuell andel av elevvecka enligt följande tabell.

text: Det antal elevveckor som överstiger 11 000 får ej läggas till grund för allmänt bidrag.

text: Vid tillämpning av

text: 83 §

text: skall antalet elevveckor för en folkhögskola anses motsvara summan av de tal som erhålles för varje kurs när antalet kursveckor multipliceras med antalet kursdeltagare, om ej annat följer av

text: andra stycket

text: . Som kursdeltagare skall därvid de elever räknas, vilka faktiskt har påbörjat en kurs.

text: Om rektor eller lärare vid folkhögskola har tjänstgjort vid sådan studiecirkel som avses i

text: 43 § 2

text: får tjänstgöringen räknas om till elevveckor. Kvoten av antalet tjänstgöringstimmar och koefficienten 2,10 skall därvid anses motsvara antalet elevveckor. Sådant antal elevveckor skall vid tillämpning av

text: 83 §

text: läggas till den summa som avses i

text: första stycket

text: Förordning (1984:278).

text: När beräkningsunderlaget minskas enligt

text: 83 §

text: skall i första hand tas i anspråk sådana elevveckor som ej skall beräknas på sätt anges i 86 eller

text: 87 §

text: Antalet elevveckor för musikutbildning skall höjas med 50 procent om skolöverstyrelsen har godkänt att högre bidrag får utgå för utbildningen.

text: Antalet elevveckor vari har ingått studerande som är fysiskt, psykiskt, socialt eller språkligt handikappade skall höjas med det tal som motsvarar antalet kursveckor multiplicerat med halva antalet handikappade kursdeltagare.

text: Genomsnittlig lärarlönekostnad för samtliga folhögskolor

text: en årslön om 166 080 kronor,

text: följande avgifter för årslönen, nämligen

text: Med genomsnittlig lärarlönekostnad för samtliga folkhögskolor avses det belopp som motsvarar summan av kostnaderna för a. tilläggspensionsavgift enligt lagen (

text: ) om socialavgifter med ett belopp som svarar mot procentsatsen för uttag av avgiften, b. sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift enligt samma lag med den procentsats som regeringen fastställer särskilt.

text: Förordning (1990:766).

text: summan av antalet elevveckor vid folkhögskolan enligt

text: och

text: 87 §§

text: talet 0,0036 och

text: den genomsnittliga lärarlönekostnaden enligt

text: 88 §

text: Allmänt bidrag skall för varje folkhögskola beräknas till det belopp som motsvarar produkten av följande tre tal, nämligen

text: Det bidrag som har beräknats enligt

text: första stycket

text: skall utgå till skolan om ej annat följer av

text: 92 §§

text: Förordning (1984:278).

text: Har en folkhögskola under ett redovisningsår utnyttjat färre lärartimmar än som motsvarar det tal som erhålles, om det antal elevveckor som skall medräknas enligt

text: och

text: 87 §§

text: multipliceras med 2,10 och överstiger skillnaden 100 skall det allmänna bidraget minskas.

text: Minskningen enligt

text: första stycket

text: skall ske med det belopp som motsvarar det tal som erhålles när skillnaden, minskad med 100, multipliceras med den genomsnittliga lärar lönekostnaden s med den genomsnittliga lärar per elevvecka delad med 2,10.

text: Förordning (1984:278).

text: Är den genomsnittliga lärarlönekostnaden vid en folkhögskola under ett redovisningsår högre än den lärarlönekostnad som avses i

text: 88 §

text: skall det allmänna bidraget ökas.

text: Den genomsnittliga lärarlönekostnaden vid skolan skall beräknas med hänsyn till förhållandena den 1 januari under redovisningsåret. Den skall motsvara det genomsnittliga löneläget jämte kostnader för avgifter enligt

text: 88 § 2

text: för dem som innehar och utövar lönetjänster som rektor och lärare vid skolan. I beräkningsunderlaget får ingå tjänst vars innehavare den 1 januari är tjänstledig för högst tio dagar.

text: Det allmänna bidraget skall ökas med det belopp som motsvarar produkten av det tal, varmed lönekostnaden vid skolan överstiger lönekostnaden enligt

text: 88 §

text: och det tal som motsvarar antalet tjänster som har ingått i beräkningsunderlaget enligt

text: andra stycket

text: Vid beräkningen av den genomsnittliga lärarlönekostnaden enligt denna paragraf skall hänsyn inte tas till löner som har satts med stöd av

text: 7 kap.

text: 6 § andra

text: och

text: tredje stycket

text: , eller

text: 12 kap. 4 §

text: skolavtalet 1989-12-29. Hänsyn skall inte heller tas till löner som överskrider vad som anges som lägsta löneutrymme i

text: 19 §

text: avtal 1989-12-01 om lokala löneförhandlingar m. m. för skolledare och syofunktionärer (L Skol).

text: Förordning (1990:766).

text: Är den genomsnittliga lärarlönekostnaden vid en folkhögskola under ett redovisningsår lägre än den lärarlönekostnad som avses i

text: 88 §

text: skall det allmänna bidraget minskas. Föreskrifterna i

text: 91 §

text: skall därvid tillämpas på motsvarande sätt.

text: Tilläggsbidrag

text: kallortstillägg, semesterlönetillägg och tjänstledighetslön för rektor och lärare vid folkhögskola samt

text: avlöningsförstärkning för ämneslärare, som enligt bestämmelserna i

text: 16 kap.

text: skolförordningen (1971:235)

text: är behörig till lektorstjänst vid gymnasieskola i ämnen som ingår i ämneslärartjänsten.

text: Tilläggsbidrag skall utgå med det belopp som motsvarar de sammanlagda kostnaderna under ett redovisningsår för

text: Tilläggsbidrag enligt

text: första stycket

text: skall även innefatta kostnader för sådana avgifter som avses i

text: 88 § 2.

text: Förordning (1990:1221).

text: Tilläggsbidrag kan utgå som särskilt stöd till kostnader under ett redovisningsår för åtgärder för studerande som är fysiskt, psykiskt, socialt eller språkligt handikappade. Fråga om sådant tilläggsbidrag prövas av skolöverstyrelsen med hänsyn till varje folkhögskolas särskilda behov.

text: 95 § har upphävts genom förordning (1984:278).

text: 96 § har upphävts genom förordning (1984:278).

text: 97 § har upphävts genom förordning (1984:278).

text: Ansökan m. m.

text: Ansökan om statsbidrag skall göras av huvudmannen för folkhögskolan och ges in till skolöverstyrelsen senast den 30 september närmast efter redovisningsårets utgång.

text: Skolöverstyrelsen beslutar om statsbidrag.

text: Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen pröva ansökan som ej har kommit in inom föreskriven tid.

text: Skolöverstyrelsen skall utan rekvisition betala ut förskott i början av juli med 45 procent och i början av januari med 45 procent av det statsbidrag som beräknas utgå till skolan för redovisningsåret.

text: Förordning (1982:494).

text: Åsidosätter huvudman vad som enligt lag eller annan författning åligger honom i fråga om verksamheten vid skolan, får skolöverstyrelsen besluta att högst tio procent av det sammanlagda statsbidraget för redovisningsåret skall innehållas i avvaktan på att rättelse sker. Vinnes ej rättelse, får överstyrelsen förordna att det innehållna beloppet skall dragas av från statsbidraget.

text: Överklagande

text: tillsättning av tjänst som rektor eller lärare,

text: vikariat för rektor, eller

text: tjänstledighet för rektor eller lärare.

text: Beslut av styrelsen för folkhögskola enligt denna förordning eller enligt bestämmelser som avses i förordningen får överklagas hos skolöverstyrelsen, om beslutet gäller

text: Beslut av styrelsen för folkhögskola i ett ärende om förvisning av studerande från skolan får överklagas hos kammarrätten.

text: Förordning (1987:712).

text: I fråga om överklagande av beslut av styrelsen för folkhögskola gäller bestämmelserna i lagen (

text: ) om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter.

text: Förordning (1987:712).

text: Beslut som skolöverstyrelsen som första instans har meddelat enligt denna förordning får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av

text: andra stycket

text: eller av andra särskilda föreskrifter.

text: Förordning (1987:712).

text: Skolöverstyrelsens beslut om behörighetsförklaring enligt

text: och

text: 62 §§

text: får inte överklagas.

text: Beslut som skolöverstyrelsen som andra instans har meddelat enligt denna förordning får överklagas hos regeringen endast när det gäller beslut med anledning av överklagande av beslut av styrelsen för folkhögskola om tillsättning av tjänst som rektor eller vikariat för rektor.

text: Att sådana beslut i ärenden om tjänstledighet som skolöverstyrelsen enligt denna förordning har meddelat som andra instans får överklagas hos statens arbetsgivarverk följer av

text: tjänstledighetsförordningen (1984:111)

text: Förordning (1987:712).


rpubl:andrar: ändr. 9, 15 §§

rpubl:andrar: ändr. 27 §

rpubl:andrar: ändr. 11 §; ny 6 a §

rpubl:andrar: ändr. 11, 30 §§

dcterms:title: Förordning (1977:553) med instruktion för riksarkivet

text: Inledande föreskrifter

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på riksarkivet.

text: Riksarkivet utövar befogenhet som enligt

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: tillkommer central förvaltningsmyndighet.

text: Förordning (1983:415).

text: Uppgifter

text: Riksarkivet utövar högsta inseendet över det offentliga arkivväsendet och handlägger arkivärenden som ej ankommer på annan myndighet.

text: Riksarkivet är arkivmyndighet och arkivdepå samt chefsmyndighet för landsarkiven.

text: Riksarkivet har hand om statens heraldiska verksamhet.

text: Riksarkivet har även till uppgift att främja forskning.

text: Förordning (1983:415).

text: verka för en rationell organisation och utveckling av arkivväsendet,

text: främja en ändamålsenlig gallring av arkiv,

text: på begäran tillhandagå statsägda bolag, kommunala myndigheter och enskilda med de råd och anvisningar i arkivfrågor som riksarkivet kan lämna.

text: Det åligger riksarkivet särskilt att

text: Riksarkivet mottager arkivhandlingar från regeringskansliet, riksdagen och dess verk, allmänna kyrkomötet samt enligt föreskrifterna i allmänna arkivstadgan (1961:590) från statliga myndigheter.

text: Riksarkivet får som deposition eller gåva mottaga arkivhandlingar från statsägt bolag eller enskild.

text: Riksarkivet skall ha hand om de arkiv och samlingar som förvaras i riksarkivet. Härvid skall riksarkivet i tillämpliga delar iakttaga vad som föreskrives i allmänna arkivstadgan (1961:590) och i föreskrifter om utgallring. I den mån det är möjligt skall riksarkivet söka fullständiga dessa arkiv och samlingar.

text: De olika arkiven skall ordnas och förtecknas så att varje särskilt arkiv hålles samman i anslutning till den ordning som har uppkommit genom arkivbildarens organisation och verksamhet.

text: Arkiven och samlingarna skall på lämpligt sätt hållas tillgängliga för forskning och studier.

text: Hos riksarkivet finns ett bibliotek som omfattar företrädesvis litteratur av vikt för arkivväsendet eller forskning inom riksarkivets verksamhetsområde.

beteckning: 6 a §

text: Hos riksarkivet finns verksamheten Svensk arkivinformation. Inom ramen för denna verksamhet skall riksarkivet framställa kopior av arkivmaterial samt registrera och distribuera arkivinformation.

text: Riksarkivet får ta betalt för det material och de tjänster som tillhandahålls genom verksamhetens försorg enligt grunder som föreskrivs av riksarkivet efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Förordning (1984:461).

ordinal: 6 a

text: Riksarkivet skall underlätta för forskare att taga del av svenskt och utländskt arkivmaterial.

text: Riksarkivet skall utge Meddelanden från svenska riksarkivet, Svenskt diplomatarium och andra publikationer av betydelse för forskning och arkivvård.

text: Riksarkivet skall årligen inspektera landsarkiven.

text: Riksarkivet får inspektera krigsarkivet, Stockholms stadsarkiv och stadsarkivet i Malmö.

beteckning: 8 a §

text: Riksarkivet skall se till att vapen eller heraldiska emblem som syftar på staten eller statsmyndigheterna utförs i enlighet med heraldiska normer.

text: På uppdrag av kommunerna får riksarkivet upprätta förslag till kommunala vapen och verkställa heraldiska utredningar om sådana vapen. Riksarkivet får även i andra fall åta sig uppdrag att utföra utredningar eller andra åtgärder på det heraldiska området.

text: Riksarkivet skall ta betalt för de uppdrag som utförs inom det heraldiska området enligt grunder som beslutas av riksarkivet efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Förordning (1983:415).

ordinal: 8 a

text: Organisation

text: Riksarkivet leds av en styrelse (

kind: term

text: statens arkivstyrelse

text: ). Ledamöter i denna är riksarkivarien och högst nio andra ledamöter, som regeringen utser särskilt. Bland ledamöterna förordnar regeringen en ordförande.

text: Styrelsen utser inom sig vice ordförande.

text: Förordning (1979:155).

text: Riksarkivarien är chef för riksarkivet.

text: Inom riksarkivet finns tre byråer, nämligen första byrån, andra byrån och administrativa byrån.

text: Var och en av första och andra byråerna förestås av ett arkivråd. Den administrativa byrån förestås av en byråchef.

text: Förordning (1981:1048).

text: Hos riksarkivet finns en rådgivande nämnd för heraldisk verksamhet (

text: heraldiska nämnden

text: ). Nämnden består av riksarkivarien, som är nämndens ordförande, och tre ledamöter som utses särskilt, en av riksantikvarieämbetet och statens historiska museer och två av regeringen. För var och en av de särskilt utsedda ledamöterna finns en suppleant som utses i samma ordning. Nämnden utser inom sig vice ordförande. För nämnden gäller i övrigt

text: 29 a §

text: Till riksarkivet är knuten en nämnd för enskilda arkiv. Nämnden består av riksarkivarien, som är nämndens ordförande, och sex andra ledamöter, som regeringen utser särskilt. Nämnden utser inom sig vice ordförande. För nämnden gäller i övrigt

text: 29 §§

text: Hos riksarkivet finns en rådgivande nämnd för svenskt diplomatarium. Nämnden består av riksarkivarien, som är nämndens ordförande, och fyra andra ledamöter, som utses av styrelsen.

text: Hos riksarkivet finns en rådgivande nämnd för Svensk arkivinformation. Nämnden består av riksarkivarien, som är nämndens ordförande, och högst tio andra ledamöter, som utses av styrelsen. Nämnden utser inom sig vice ordförande.

text: Förordning (1986:40).

text: Hos riksarkivet är i övrigt anställda tjänstemän enligt personalförteckning samt annan personal i mån av behov av tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får riksarkivet anlita experter och sakkunniga.

text: Icke-ordinarie tjänsteman vid kammarkollegiet får för sin utbildning biträda vid vården av arkiv och samlingar som härrör från kammarkollegiet (

text: kammararkivet

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter,

text: viktigare frågor om planläggning och genomförande av åtgärder inom riksarkivets verksamhetsområde,

text: frågor om förslag till anslagsframställning hos riksdagen och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänst,

text: fråga om ledighet för handläggande personal för annat än semester och sjukdom, om ledigheten skall vara längre tid än 30 dagar,

text: frågor om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning, läkarundersökning eller annat skiljande från tjänst eller uppdrag än avskedande,

text: andra frågor som riksarkivarien hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgöres

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och riksarkivarien samt minst hälften av övriga ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, bör om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Är ett styrelseärende så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för behandling av ärendet, avgörs detta genom meddelanden mellan ordföranden eller vice ordföranden och riksarkivarien samt minst hälften av övriga ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får riksarkivarien besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut, som fattas enligt detta stycke, skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Förordning (1986:937).

text: Styrelsen får överlämna åt riksarkivarien att avgöra ärende eller grupp av ärenden som icke är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på styrelsen.

text: I beslut om överlämnande enligt

text: första stycket

text: får riksarkivarien medges rätt att överlämna åt annan tjänsteman att avgöra visst ärende eller grupp av ärenden.

text: Ärende, som icke skall avgöras av styrelsen eller nämnden för enskilda arkiv, avgöres av riksarkivarien ensam.

text: Enligt instruktionen (1972:643) för kammarkollegiet handlägger kollegiet gemensamt med riksarkivet vissa frågor om kammararkivet.

text: I arbetsordning eller genom särskilt beslut får styrelsen överlämna åt annan tjänsteman än riksarkivarien att avgöra ärende eller grupp av ärenden som ej är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på riksarkivarien.

text: När riksarkivarien är förhindrad att utöva sin tjänst, fullgöres hans åligganden av den tjänsteman styrelsen bestämmer.

text: I riksarkivariens frånvaro får ej fattas beslut av större vikt, som kan anstå utan olägenhet, eller utan hans medgivande vidtagas åtgärd, som rubbar eller ändrar av styrelsen eller riksarkivarien meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder.

text: Första stycket gäller även vid ledighet på riksarkivarietjänsten till dess regeringen bestämmer annat.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 19 §

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den byrå dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Ordföranden får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen. Om ordföranden inte bestämmer annat får riksarkivarien överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Förordning (1981:1048).

text: En landsarkivarie har, efter kallelse av styrelsens ordförande, rätt att närvara vid sammanträden med styrelsen, då denna behandlar ärenden som rör hans landsarkiv. I sådana fall har landsarkivarien rätt att delta i styrelsens överläggningar men inte i dess beslut.

text: Chefen för en byrå har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans byrå föredras av någon annan.

text: Förordning (1981:1048).

text: 24 § har upphävts genom förordning (1986:937).

text: Under tjänsteresa eller vid annat tillfällen när ärende är så brådskande att föredraganden ej kan tillkallas, får riksarkivarien utan föredragning meddela beslut som icke kan uppskjutas utan olägenhet.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Förordning (1981:1048).

text: Nämnden för enskilda arkiv avgör ärenden om statsbidrag och annat statligt stöd till folkrörelsearkiv. Talan mot nämndens beslut i sådana ärenden får inte föras.

text: I övrigt handlägger nämnden som rådgivande organ frågor som rör enskilda arkiv.

text: Förordning (1979:250).

text: Vid handläggning av ärenden som avses i

text: 27 § första stycket

text: är nämnden för enskilda arkiv beslutför, när ordföranden eller vice ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Nämnden får överlämna åt ordföranden eller åt annan tjänsteman hos riksarkivet att avgöra ett ärende eller en grupp av ärenden som avses i

text: 27 § första stycket

text: och som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på nämnden i dess helhet.

text: Förordning (1986:937).

text: Ärenden som avses i

text: 27 § första stycket

text: avgörs efter föredragning som ankommer på chefen för den byrå dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Nämnden får medge att ärenden som handläggs enligt

text: 28 § andra stycket

text: avgörs utan föredragning.

text: Nämndens ordförande får själv överta beredningen eller föredragningen av ärenden hos nämnden.

text: Hos nämnden skall tillämpas bestämmelserna i

text: och

text: 26 §§

text: Förordning (1986:937).

text: Den heraldiska nämnden skall, på begäran av riksarkivet, ge råd och upplysningar till arkivet i heraldiska frågor och avge yttranden i de heraldiska ärenden som arkivet bestämmer.

text: Det åligger riksarkivet att höra den heraldiska nämnden i ärenden om antagande av kommunala vapen och i ärenden som avses i

text: 3 § fjärde stycket lagen (1982:268)

text: om Sveriges riksvapen samt i andra heraldiska frågor av invecklad beskaffenhet eller av principiell betydelse.

text: Föredragande i nämnden är den som riksarkivet förordnar.

text: Förordning (1983:415).

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Ordföranden och de ledamöter i styrelsen, som regeringen utser särskilt, förordnas för högst tre år. Förordnade kan förlängas en gång. Om särskilda skäl föreligger kan förordnande förlängas mer än en gång.

text: De ledamöter av nämnden för enskilda arkiv och av heraldiska nämnden, som utses särskilt, förordnas för högst tre år i sänder.

text: Förordning (1986:40).

text: Riksarkivarien utnämns av regeringen. Tjänsterna som arkivråd och byråchef tillsätts av regeringen efter anmälan av riksarkivarien.

text: Övriga tjänster tillsätts och annan personal antas av riksarkivet.

text: Förordning (1981:1048).

text: Övriga bestämmelser

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av riksarkivet i fråga om arkivråden och byråchefen.

text: Förordning (1981:1048).


rpubl:andrar: ändr. 17, 20 §§, rubr. närmast före 20 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats av socialstyrelsen i en överklagad fråga före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1977:566) med instruktion för statens rättskemiska laboratorium

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 §

text: och

text: och

text: 18 §§

text: samt i övrigt på det sätt som följer av denna instruktion, tillämpas på statens rättskemiska laboratorium.

text: Laboratoriet utövar befogenhet som enligt

text: verksstadgan

text: tillkommer myndighet, om annat ej föreskrives i instruktionen. Socialstyrelsen utövar myndighets befogenhet enligt

text: 15 kap.

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning.

text: Uppgifter

text: Laboratoriet har till uppgift att utföra undersökningar av rättskemisk och blodgruppsserologisk art samt att bedriva annan verksamhet med praktiskt och vetenskapligt syfte vilken står i samband därmed.

text: I den mån medel finnes tillgängliga och övriga arbetsuppgifter ej hindras, bör även andra forskare än sådana som är anställda vid laboratoriet beredas tillfälle till forskning vid laboratoriet inom dess verksamhetsområde.

text: Laboratoriet skall ge företräde åt undersökning som begäres av myndighet.

text: Undersökningar utföres mot ersättning, om annat ej föreskrives.

text: Grunder för ersättning fastställes av socialstyrelsen efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Organisation

text: Chefsmyndighet för laboratoriet är socialstyrelsen.

text: Inom laboratoriet finns dels en kemisk avdelning, uppdelad på en toxikologisk sektion och en alkoholsektion, dels en blodgruppsserologisk avdelning, uppdelad på en genetisk, en serologisk och en biokemisk sektion.

text: Vardera avdelningen förestås av en avdelningsföreståndare i professors ställning.

text: Hos laboratoriet är i övrigt anställda tjänstemän enligt personalförteckning samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: Laboratoriet får anlita experter och sakkunniga i mån av behov och tillgång på medel.

text: Ärendenas handläggning m.m.

text: framställning till regeringen,

text: anskaffande av kostnadskrävande apparatur och andra ekonomiska frågor av vikt,

text: kassarörelse och medelsredovisning,

text: arbetsordning och tjänsteföreskrifter,

text: semester eller annan ledighet för avdelningsföreståndare,

text: annan ledighet än semester för tjänsteman i lägst lönegrad F 10 eller motsvarande löneställning, om ledigheten avser mer än 45 dagar varje år.

text: Socialstyrelsen avgör ärenden som angår

text: Ärende, som ej skall avgöras av socialstyrelsen, avgöres av avdelningsföreståndare såvitt avser hans avdelning.

text: Avdelningsföreståndare får överlåta till laborator eller annan tjänsteman vid avdelningen att på eget ansvar handha viss undersökning eller visst slag av undersökningar.

text: Vid blodgruppsserologiska avdelningen skall en laborator tillika vara biträdande avdelningsföreståndare med uppgift att bistå avdelningsföreståndaren i hans åligganden och vara ställföreträdare för honom i hans frånvaro.

text: Laboratoriet får utnyttja andra laboratorier för utförande av kompletterande undersökningar inom dess verksamhetsområden.

text: Tjänstetillsättning

text: Tjänst som professor eller laborator tillsättes av regeringen efter förslag av socialstyrelsen.

text: Tjänst i lägst lönegrad F 10 tillsättes och annan personal med motsvarande löneställning antages av socialstyrelsen efter förslag av avdelningsföreståndare.

text: Övriga tjänster tillsättes och annan personal antages av avdelningsföreståndare.

text: Innan socialstyrelsen avger förslag om tillsättning av tjänst som avdelningsföreståndare eller laborator, skall yttranden inhämtas av tre sakkunniga om de sökandes vetenskapliga skicklighet.

text: De sakkunniga utses av styrelsen efter samråd, i fråga om sökande med huvudsakligen medicinsk utbildning med tjänsteförslagsnämnden vid medicinska fakulteten vid universitetet i Linköping samt i fråga om sökande med huvudsakligen kemisk eller annan naturvetenskaplig utbildning med matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Stockholm. De sakkunniga skall avge skriftliga yttranden inom tre månader efter det att de har fått del av ansökningshandlingarna. Styrelsen uppför därefter på förslag högst tre sökande, som funnits behöriga till tjänsten, i den ordning de anses böra komma i fråga.

text: När kungörelse eller tillkännagivande som rör ledig tjänst vid laboratoriet har anslagits på socialstyrelsens anslagstavla, skall avskrift av kungörelsen eller tillkännagivandet snarast anslås på laboratoriets anslagstavla. På avskriften skall anges dagen då kungörelsen eller tillkännagivandet anslogs på styrelsens anslagstavla.

text: Tillkännagivande av avdelningsföreståndarens förslag till tjänstetillsättning anslås genast på laboratoriets anslagstavla med uppgift om den dag då anslaget skedde.

text: Behörig till tjänst som avdelningsföreståndare eller laborator är den som har den vetenskapliga och pedagogiska skicklighet, de kunskaper och erfarenheter och sådan förmåga i övrigt som behövs för att fullgöra tjänsten väl.

text: Avdelningsföreståndaren för den kemiska avdelningen skall vara legitimerad läkare.

text: Förordning (1987:1120).

text: Som befordringsgrund vid tillsättning av tjänst som laborator gäller graden av sådan vetenskaplig och pedagogisk skicklighet som är av betydelse med hänsyn till tjänstens verksamhetsområde och beskaffenhet i övrigt. Särskild vikt skall fästas vid

text: vetenskaplig skicklighet som har visats genom egen forskning och genom planering och ledning av forskning samt

text: pedagogisk skicklighet som har visats genom handledning av forskare, vetenskaplig undervisning eller utarbetande av läromedel för sådan undervisning.

text: Laborator på kemiska avdelningens alkoholsektion bör vara legitimerad läkare.

text: Socialstyrelsen får ge sökande till tjänst som avdelningsföreståndare eller laborator tillfälle att avlägga lärarprov.

text: Överklagande

text: Laboratoriets beslut får överklagas hos socialstyrelsen, om inte något annat är föreskrivet. Socialstyrelsens beslut i en överklagad fråga får inte överklagas.

text: beslut om tjänstetillsättning,

text: förslag till tjänstetillsättning,

text: beslut om långtidsvikariat som tillsätts på samma sätt som tjänsten,

text: beslut att inte tillsätta en tjänst.

text: Förordning (1987:1120).

text: För följande typer av beslut eller förslag som tillkännages genom anslag skall överklagandetiden räknas från den dag då anslaget skedde hos den myndighet som meddelat beslutet eller avgett förslaget:

text: Övriga bestämmelser

text: Avdelningsföreståndare och laborator skall meddela undervisning inom området för sin kompetens i den omfattning socialstyrelsen i samråd med universitets- och högskoleämbetet bestämmer.

text: Tjänsteman vid laboratoriet är skyldig att på kallelse infinna sig till överläggning hos socialstyrelsen.

text: Tjänsteman vid laboratoriet får ej utan tillstånd i varje särskilt fall för egen eller annans räkning

text: driva, ha del i eller vara anställd hos företag, vars verksamhet faller inom laboratoriets arbetsområde, eller

text: åtaga sig uppdrag av kommun eller enskild i ärende som handlägges eller kan komma att handläggas vid laboratoriet.

text: Tillstånd enligt

text: första stycket

text: meddelas av regeringen i fråga om tjänst som tillsättes av regeringen och av socialstyrelsen i fråga om annan tjänst. Är uppdraget av kortvarig natur, får styrelsen meddela tillstånd även om tjänsten tillsättes av regeringen.

text: Avdelningsföreståndare eller laborator får ej utan styrelsens tillstånd utöva enskild läkarpraktik som faller inom laboratoriets arbetsområde.

text: Besked enligt

text: 37 § anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av socialstyrelsen i fråga om tjänst som regeringen eller socialstyrelsen tillsätter.


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

dcterms:title: Förordning (1977:575) med instruktion för arbetsmarknadsråd

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Arbetsmarknadsråd förordnas av regeringen att för viss tid tjänst göra vid utlandsmyndighet. Arbetsmarknads råd är underställd chefen för utlandsmyndigheten. Lag (1977:1103.

text: inom sitt verksamhetsområde bevaka frågor som rör arbetsmarknad, arbetsmiljö, migration, jämställdhet mellan könen, regionalpolitik, socialpolitik samt hälso- och sjukvård och i fortlöpande rapporter till chefen för arbetsmarknadsdepartementet respektive chefen för socialdepartementet lämna information i dessa frågor,

text: inom sitt verksamhetsområde sprida kunskap om svenska förhållanden på de områden som anges under 1,

text: lämna delegationer och studiebesökare från och till Sverige information och bistånd såvitt angår ansvarsområdet och

text: i övrigt lämna det biträde som regeringen påkallar.

text: Förordning (1989:126).

text: Varje arbetsmarknadsråd skall

text: Arbetsmarknadsråd skall hålla chefen för utlandsmyndigheten underrättad om sin verksamhet och sina uppdrag. Arbetsmarknadsrådet skall vara rådgivare åt chefen för utlandsmyndigheten, följa de anvisningar av utrikespolitisk natur som denne meddelar samt även i övrigt bistå och samråda med utlandsmyndigheten inom ramen för sitt ansvarsområde.

text: Förordning (1984:97).

text: Rapport eller skrivelse från arbetsmarknadsråd skall ställas till chefen för arbetsmarknadsdepartementet när ärendet rör arbetsmarknads-, arbetsmiljö-, migrations-, jämställdhets- eller regionalpolitiska frågor samt till chefen för socialdepartementet när fråga är om socialpolitik och hälso- eller sjukvård.

text: En kopia av meddelande som berör ansvarsområdet och som arbetsmarknadsrådet lämnar direkt till myndigheter och organisationer i Sverige skall tillställas chefen för arbetsmarknadsdepartementet. I övrigt gäller de bestämmelser som har fastställts för utlandsmyndigheten.

text: Förordning (1989:126).

text: Arbetsmarknadsråd skall underrätta chefen för utlandsmyndigheten om tjänsteresa som han avser att företa.

text: Vill arbetsmarknadsråd företa tjänsteresa utanför verksamhetsområdet skall han inhämta tillstånd av chefen för arbetsmarknadsdepartementet.

text: Lag (1977:1103).

text: Föreskrifter om anställnings- och arbetsvillkor meddelas av statens utlandslönenämnd, om ej lagen (

text: ) om offentlig anställning och gällande kollektivavtal reglerar frågan.

text: Semester eller annan ledighet beviljas av chefen för utrikesdepartementet. Ledighet som ej överstiger 15 dagar får dock medges av chefen för utlandsmyndigheten. I sådant fall skall chefen för utrikesdepartementet underrättas om ledigheten.

text: Chefen för utrikesdepartementet skall underrätta chefen för arbetsmarknadsdepartementet om ledighet som har beviljats arbetsmarknadsråd. Lag (1977:1103.


rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller

text: 15 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 11 §§

rpubl:andrar: upph. 11, 12 §§; ändr. 10 §

dcterms:title: Förordning (1977:577) om grundutbildning och övning inom civilförsvaret

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning gäller civilförsvarspliktiga som enligt

text: 17 § första stycket civilförsvarslagen (1960:74)

text: har skrivits in i civilförsvarsorganisationen. Vad som i förordningen föreskrivs om civilförsvarspliktiga skall också tillämpas på den som frivilligt skrivits in enligt

text: 17 § tredje stycket civilförsvarslagen

text: Förordning (1986:1048).

text: det högsta antal tjänstgöringsdagar som i mån av tillgång på medel får tagas i anspråk för grundutbildning och övning inom civilförsvarsorganisationen,

text: det högsta antal civilförsvarspliktiga som i mån av tillgång på medel får grundutbildas och övas inom civilförsvarsorganisationen,

text: fördelning av de civilförsvarspliktiga till grundutbildning och övning med hänsyn till krigsorganisationens behov.

text: Förordning (1986:1048).

text: Regeringen fastställer årligen på förslag av statens räddningsverk

text: Grundutbildning

text: För grundutbildning tas sådana civilförsvarspliktiga ut som är avsedda för befälsbefattningar i civilförsvarsorganisationen utom verkskyddet. Statens räddningsverk bestämmer vilka utbildningslinjer som grundutbildningen skall avse. Räddningsverket får också bestämma att även civilförsvarspliktiga som är avsedda för manskapsbefattningar får tas ut till grundutbildning.

text: Förordning (1986:1048).

text: 4 § har upphävts genom förordning (1986:1048).

type: upphavd

text: 5 § har upphävts genom förordning (1986:1048).

text: Grundutbildningstiderna för befattningar i civilförsvarsorganisationen utom verkskyddet skall vara högst tjugofem dagar eller, i fråga om högre befälsbefattningar eller andra befattningar som kräver särskilda insikter eller färdigheter, högst femtio dagar.

text: Förordning (1989:453).

type: rad

cells: verkskyddsledare gruppchef ställföreträdande gruppchef

cells: annan personal än verkskyddschefer och den som tillhör kategorierna A och B

text: Förordning (1986:1048).

type: tabell

text: För verkskyddets personal gäller den indelning i utbildningskategorier och typbefattningar samt de grundutbildningstider som framgår av nedanstående tabell.

text: 8 § har upphävts genom förordning (1986:1048).

text: Övning

text: Inom civilförsvarsorganisationen utom verkskyddet skall civilförsvarspliktiga fullgöra övning i den enhet eller i den befattning där han är krigsplacerad eller är avsedd att krigsplaceras.

text: Förordning (1986:1048).

text: Statens räddningsverk får meddela föreskrifter om övningarnas omfattning och genomförande.

text: Förordning (1989:1063).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1989:1063).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1989:1063).

text: Övriga bestämmelser

text: Dag för inryckning eller utryckning i samband med grundutbildning och övning skall räknas som tjänstgöringsdag, om tjänstgöringen påbörjas eller avslutas under denna dag.

text: Tid som utöver in- och utryckningsdag tages i anspråk för resa till och från utbildnings- och övningsplats skall ej inräknas i utbildnings- och övningstiden men jämställas med in- och utryckningsdag när det gäller rätt till förmåner enligt förordningen (

text: ) om förmåner till civilförsvarspliktiga.

text: Har den som är skyldig att undergå civilförsvarsutbildning genom tidigare sådan utbildning eller på annat sätt förvärvat kunskaper och färdigheter, som kan antagas vara i huvudsak likvärdiga med dem, till vilka den avsedda civilförsvarsutbildningen syftar, skall han helt eller delvis befrias från skyldighet att deltaga i denna. Befrielse meddelas av statens räddningsverk eller, enligt dess bestämmande, av länsstyrelsen.

text: Förordning (1986:1048).

text: Anstånd med eller ledighet från tjänstgöring som avses i

text: 12 §

text: och

text: mom.

text: civilförsvarslagen (1960:74)

text: kan beviljas civilförsvarspliktiga efter samma grunder som gäller i fråga om anstånd med eller ledighet från värnpliktstjänstgöring. Frågor om anstånd och ledighet prövas av statens räddningsverk eller, enligt dess bestämmande, av länsstyrelsen.

text: Civilförsvarspliktiga som visar särskilda skäl för anstånd med tjänstgöring som avses i

text: 12 § 1 mom. civilförsvarslagen

text: kan erhålla ledighet under den tid som är nödvändig med hänsyn till skälet för ledigheten. Frågor om sådan ledighet prövas av civilförsvarschefen.

text: Beslut i ärenden om anstånd får överklagas hos totalförsvarets tjänstepliktsnämnd. Skrivelsen med överklagandet skall ges in till den myndighet som har meddelat beslutet. Den skall ha kommit in dit inom två veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet. Tjänstepliktsnämndens beslut får inte överklagas.

text: Om ansökan om anstånd med att påbörja tjänstgöring avslås av statens räddningsverk eller länsstyrelsen, skall den civilförsvarspliktige inställa sig till tjänstgöring även om han överklagat beslutet, om inte tjänstepliktsnämnden bestämmer annat.

text: Beslut i ärende om ledighet enligt

text: första stycket

text: får inte överklagas.

text: Beslut i ärende om ledighet enligt

text: andra stycket

text: får överklagas hos länsstyrelsen. Länsstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1989:761).

text: anskaffa lokaler för civilförsvarsutbildningen i länet,

text: ta ut och kalla dem som skall utbildas,

text: administrera utbildningsverksamheten inom länet,

text: hos verket göra de framställningar i fråga om utbildningen som länsstyrelsen anser nödvändiga.

text: Förordning (1986:1048).

text: Länsstyrelsen skall, i den omfattning som statens räddningsverk bestämmer,

text: I fråga om utbildning av civilförsvarspersonal vid anläggningar och byggnader, som avses i

text: 84 § civilförsvarslagen (1960:74)

text: , och om tjänstgöringsskyldighet för reservofficerare som har överförts till civilförsvarsorganisationen gäller vad som särskilt föreskrivs om detta.

text: Förordning (1986:1048).

text: Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av statens räddningsverk.

text: Förordning (1986:1048).