text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas på undervisning som äger rum därefter, om inte annat föreskrivs nedan.

text: Äldre föreskrifter får tillämpas i fråga om kurser till vilka intagningen avslutats före den 1 juli 1992.

text: Förordning (1993:1224).

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda.

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 3, 4, 5 §§, 4 kap. 2 §; ny 1 kap 1 a §

rpubl:andrar: upph. 3 p övergångsbest.; ändr. författningsrubr., 1 kap 1 §, 2 kap 10 §

text: Denna förordning träder i kraft 1 juli 1994 och tillämpas på kurser som startar efter ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 15 augusti 1994. Bestämmelserna tillämpas dock på kurser som startar från och med den 1 juli 1994.

text: I fråga om svenska som andraspråk får äldre bestämmelser tillämpas på kurser som startar före den 1 oktober 1994. I sådana fall gäller föreskrifterna om betyg i den lydelse de hade vid utgången av juni månad 1994.

text: Förordning (1994:1246).

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 a §, 2 kap 9 §, bil.

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest. till 1994:1201

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre bestämmelser får fortfarande tillämpas i fråga om kurser som har startat före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 a, 5 §§, 4 kap 1 §, 5 kap 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 9 a §, 3 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 7 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 9 a, 13 §§; ny 2 kap 12 a §

rpubl:andrar: upph. 5 kap 2 §; ändr. 5 kap 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 4 §, 4 kap 3 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 7 §, 5 kap 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. De nya bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: 1 a

text: och

text: 3 §§

text: skall tillämpas på betyg som sätts efter den 1 juli 2007.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 a, 3, 5 §§, 2 kap 1 §, 3 kap 1, 3, 4, 5, 6 §§, 4 kap 1, 3 §§, rubr. närmast före 3 kap 1, 6 §§; ny 4 kap 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 1 a, 5 §§, 2 kap. 9 §, 3 kap. 5 §, 4 kap. 1 §, bil.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1992:736 i lydelse enligt SFS 2011:560

dcterms:title: Förordning (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklingsstörda

text: 1 kap.

text: Allmänna bestämmelser

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om vuxenutbildning för utvecklingsstörda (

text: särvux

text: ) utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1993:1224).

beteckning: 1 a §

text: I denna förordning avses med

text: arbetsplatsförlagd utbildning

text: : kursplanelagd utbildning som genomförs på en arbetsplats utanför skolan,

text: inom den del av grundläggande särvux som inte motsvarar träningsskolan: ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik och samhällskunskap, och

text: inom gymnasial särvux: ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap och naturkunskap.

text: kärnämnen

text: Den

text: som har det ledningsansvar som enligt

text: 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

text: vilar på rektorn ska också benämnas rektor.

text: Förordning (2011:560).

ordinal: 1 a

text: Läroplan

text: För särvux gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

text: Förordning (1994:893).

text: Programmål

text: I programmål anges de närmare målen för grundläggande särvux.

text: I annan förordning finns bestämmelser om programmålen.

text: För gymnasial särvux gäller programmålen för gymnasiesärskolans nationella program. Från dessa mål får de avvikelser göras som betingas av vuxenutbildningens karaktär.

text: Förordning (2006:1197).

text: Kursplaner

text: För varje kurs skall det finnas en kursplan. Av kursplanen skall framgå dels kursens mål, dels den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid kursens slut.

text: Kursplaner fastställs av Statens skolverk, om inte något annat följer av

text: tredje stycket

text: Kursplaner för lokala kurser fastställs av styrelsen för utbildningen.

text: Förordning (2001:1130).

text: Timplaner

text: I timplaner finns riktvärden för undervisningens omfattning.

text: Timplanerna för grundläggande särvux har den lydelse som framgår av bilagan till denna förordning.

text: För gymnasial särvux används den timplan för nationella program som framgår av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: , med den uppdelning som görs av Statens skolverk enligt

text: 13 kap. 12 § första stycket samma förordning

text: Förordning (2011:560).

text: Timplanerna får överskridas och underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i respektive kursplan. Styrelsen för utbildningen bestämmer antalet timmar som skall gälla för en kurs.

text: Förordning (1994:893).

text: Arbetsplaner

text: För genomförandet av de fastställda målen för utbildningen skall det finnas en arbetsplan.

text: Arbetsplanen skall utarbetas under medverkan av lärare och övrig berörd personal samt representanter för eleverna. Rektorn beslutar om arbetsplanen.

text: Arbetsplanen skall kontinuerligt följas upp och utvärderas.

text: Förordning (1995:1266).

text: Formulär

text: Statens skolverk fastställer de formulär som fordras för tillämpningen av denna förordning.

text: 2 kap.

text: Utbildningen

text: Kurser

text: Kurser inom grundläggande särvux får delas upp på flera delkurser. En delkurs får inte omfatta mindre än 45 timmar.

text: En kurs inom gymnasial särvux får inte delas upp på delkurser.

text: Förordning (2006:1197).

text: Styrelsen för utbildningen bestämmer vilka kurser eller delkurser som skall anordnas.

text: Lokala kurser

text: Styrelsen för utbildningen får besluta att inrätta lokala kurser inom gymnasial särvux.

text: En lokal kurs skall ge kunskaper i ett eller flera ämnen inom ett bestämt ämnesområde och svara mot sådana behov som inte tillgodoses genom en nationellt fastställd kursplan.

text: Förordning (1994:893).

text: Styrelsen för utbildningen fastställer det antal timmar som undervisningen på en lokal kurs omfattar. Detta antal får inte understiga 45 timmar.

text: 5 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (1994:893).

text: 6 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (1994:893).

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om lokala kurser.

text: Ämnen

text: kommunikation och

text: verklighetsuppfattning och omvärldskunskap.

text: Utbildning som motsvarar den som ges inom träningsskolan anordnas i ämnena

text: Utbildning som motsvarar den som ges inom grundsärskolan utom träningsskolan anordnas i ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, historia, geografi, fysik, kemi och biologi.

text: Förordning (2011:560).

text: Gymnasial särvux får förekomma i alla ämnen som får finnas på ett nationellt program inom gymnasiesärskolan med undantag av idrott och hälsa.

text: Förordning (1997:608).

text: Uppdrag att anordna utbildning

text: I de fall vuxenutbildning för utvecklingsstörda anordnas enligt

text: 12 kap. 9 § skollagen (1985:1100)

text: får den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter endast överlämnas till uppdragstagaren om uppdragstagaren har fått ett tillstånd enligt förordningen (

text: ) om betygsrätt för vuxenutbildning.

text: Förordning (2010:255).

text: Samverkan

text: Formerna för samverkan mellan elever och personal skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller i den mån det inte enligt författning eller kollektivavtal gäller särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Studiegången

text: En elev får tas in för studier i en eller flera kurser eller delkurser.

text: Förordning (1994:893).

text: Om en elev har ett annat språk än svenska som modersmål får studiehandledning ges på detta språk.

text: Förordning (1997:608).

text: Elever som inte når ett godtagbart studieresultat bör, innan frågan om att undervisningen skall upphöra tas upp till prövning, ges möjlighet till utökad studievägledning och till stödundervisning under en begränsad tid.

text: Förordning (1997:608).

text: Undervisningen

text: Undervisningen skall bedrivas som gruppundervisning. Enskild undervisning får anordnas om det finns särskilda skäl.

text: Rektor får befria en elev från delar av undervisningen med hänsyn till elevens kunskaper i delar av ett ämne eller av andra särskilda skäl.

text: Arbetsplatsförlagd utbildning

text: Rektorn beslutar vilka delar av en kurs i ett yrkesämne som skall förläggas till en arbetsplats utanför skolan.

text: Styrelsen för utbildningen ansvarar för att den arbetsplatsförlagda utbildningen uppfyller de krav som finns på utbildningen. I skolplanen bör redovisas de arbetslivskontakter som skolan har för anordnandet av den arbetsplatsförlagda utbildningen.

text: Förordning (1994:893).

text: 3 kap.

text: Elever

text: Behörighet till gymnasial särvux

text: I

text: 12 kap. 6 § skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om vem som är behörig att delta i gymnasial särvux. I

text: 5 §§

text: finns ytterligare bestämmelser om sådan behörighet.

text: Förordning (2006:1197).

text: 2 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (1994:893).

text: För att vara behörig att tas emot som sökande till en kurs inom gymnasial särvux skall den sökande dels sakna eller ha brister i sådana kunskaper som kursen avser att ge, dels ha förutsättningar att följa utbildningen med hänsyn till tidigare studier och annan verksamhet.

text: Förordning (2006:1197).

text: Behörig att tas emot som sökande till en kurs i svenska som andraspråk inom gymnasial särvux är endast den som har ett annat språk än svenska som modersmål.

text: Förordning (2006:1197).

text: En elev i gymnasiesärskolan är inte behörig att tas emot i gymnasial särvux i en kurs om eleven under hela eller någon del av kurstiden i gymnasial särvux studerar samma kurs i gymnasiesärskolan.

text: Förordning (2011:560).

text: Urval mellan behöriga sökande till gymnasial särvux

text: Om antalet platser är mindre än antalet behöriga sökande till en kurs inom gymnasial särvux skall företräde ges dem som har störst behov av utbildningen.

text: inte tidigare har deltagit i motsvarande utbildning,

text: har behov av utbildningen för pågående eller planerad yrkesverksamhet eller står inför yrkesval.

text: Förordning (2006:1197).

text: Vid urvalet skall det särskilt beaktas att sökande

text: Avgång från utbildningen m. m.

text: Föreskrifterna i

text: 6 kap.

text: 7 §§

text: förordningen (

text: ) om kommunal vuxenutbildning skall tillämpas i fråga om avgång, ledighet och disciplinära åtgärder.

text: Förordning (2002:1014).

text: 4 kap.

text: Betyg m. m.

text: Betyg sätts på varje avslutad kurs eller delkurs inom den del av grundläggande särvux som inte motsvarar träningsskolan och inom gymnasial särvux.

text: Inom den del av grundläggande särvux som motsvarar träningsskolan ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas efter avslutad kurs.

text: Förordning (2011:560).

text: Som betyg skall någon av beteckningarna Godkänt (G) och Väl godkänt (VG) användas. För den elev som inte uppnår betyget Godkänt utfärdas ett intyg om att eleven har deltagit i kursen.

text: Förordning (2006:1197).

text: För en elev som har fått betyg på samtliga delkurser av en kurs skall ett sammanfattande betyg sättas på kursen i dess helhet.

text: Förordning (1994:893).

text: Betyg skall sättas av läraren. Om ett betyg beror på två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyget sättas av rektorn.

text: Betygskriterier skall finnas för varje kurs. Kriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanen som krävs för att eleven skall få betyget Godkänt. Inom gymnasial särvux skall även betygskriterier för betyget Väl godkänt finnas. I betygskriterierna kan även grund för bedömning ingå.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om betygskriterier för andra kurser än lokala kurser. Styrelsen för utbildningen fastställer betygskriterier för lokala kurser. Vid betygssättningen skall läraren som stöd använda dessa betygskriterier.

text: Förordning (2006:1197).

text: Betygen för samtliga elever ska föras i en betygskatalog. Detsamma gäller uppgifter i intyg om att eleverna har deltagit i kurser. Betygskatalogen ska utgöra den officiella dokumentationen över de betyg som har satts och de intyg som har getts. Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs. Betygen och intygen ska kunna sammanställas för varje enskild elev.

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen av betygskatalogen.

text: Förordning (2008:121).

text: En elev har rätt att få ett dokument som utvisar vilka kurser eller delkurser som eleven har slutfört inom särvux och vilka betyg som eleven har fått i de skilda ämnena (

text: samlat betygsdokument

text: ). Eleven får själv bestämma vilka ämnen, kurser eller delkurser som skall ingå i dokumentet.

text: Ett samlat betygsdokument skall utfärdas av rektorn.

text: Förordning (1994:893).

text: I

text: 26 § förvaltningslagen (1986:223)

text: föreskrivs om rättelse av skrivfel eller liknande. Rektorn får besluta om rättelse av betyg och intyg. Avser rättelsen en handling som har lämnats ut till eleven skall en ny sådan handling utfärdas och en anteckning om detta göras i betygskatalogen.

text: Förordning (1994:893).

text: 7 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (1994:893).

text: 5 kap.

text: Överklagande

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om skiljande från utbildningen, avstängning eller förvisning får dock inte överklagas.

text: I

text: 10 kap.

text: kommunallagen (1991:900)

text: finns bestämmelser om laglighetsprövning.

text: Förordning (2002:1014).

text: 2 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (1998:1212).

text: Bilaga

text: Timplaner

text: Undervisningstid i timmar om 60 minuter för den del av grundläggande särvux som motsvarar träningsskolan och den del som motsvarar grundsärskolan utom träningsskolan. Den del som motsvarar träningsskolan

text: Den del som motsvarar grundsärskolan utom träningsskolan

text: Förordning (2011:560).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992, då förordningen (

text: ) om grundläggande svenskundervisning för invandrare skall upphöra att gälla.

type: stycke

text: Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1992. Den tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 1992.

rpubl:andrar: ändr. 9, 10 §§

text: De upphävda paragraferna gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för undervisning som ägt rum före utgången av år 1992.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994.

text: Genom denna förordning upphävs förordningen (

text: ) om svenskundervisning för invandrare. Den upphävda förordningen gäller dock i fråga om sfi som har påbörjats före den 1 juli 1994.

dcterms:title: Förordning (1992:740) om svenskundervisning för invandrare

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om svenskundervisning för invandrare (

kind: term

text: sfi

text: ) utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: För sfi gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller mål och riktlinjer för sfi samt undervisningens innehåll.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

beteckning: 3 §

text: Den minsta väntetid som avses i

text: 13 kap. 6 § första stycket 1 skollagen (1985:1100)

text: skall vara två månader.

beteckning: 4 §

text: För sfi som anordnas enligt

text: 13 kap. 9 § skollagen (1985:1100)

text: gäller, utöver vad som följer av

text: 13 kap. 10 § skollagen

text: , bestämmelserna i denna förordning. Bestämmelser om rektor avser alltid den rektor inom det offentliga skolväsendet som är ansvarig för ledningen av utbildningen.

text: Förordning (1993:1223).

text: Undervisningen

beteckning: 5 §

text: Undervisningen skall anpassas till elevernas behov och anknyta till deras situation och erfarenheter.

beteckning: 6 §

text: Kommunen skall i samarbete med arbetsförmedlingen verka för att undervisningen så snart som möjligt kan kombineras med sådan arbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska.

text: Intyg

beteckning: 7 §

text: Rektor skall efter det att eleven avslutat undervisningen utfärda intyg över genomgången utbildning.

text: Statsbidrag

text: 8 § har upphävts genom förordning (1992:1084).

type: upphavd

text: 9 § har upphävts genom förordning (1992:1084).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1992:1084).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1992:1084).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1992:1084).

text: 13 § har upphävts genom förordning (1992:1084).


dcterms:title: Förordning (1992:76) om register för betalningsföreläggande och handräckning

rdfs:label: Justitiedepartementet DOM

text: Datainspektionen får lämna sådant medgivande till utlämnande av uppgifter på medium för automatisk databehandling som avses i

text: 9 § lagen (1991:876)

text: om register för betalningsföreläggande och handräckning i fråga om uppgifter som inte omfattas av sekretess.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

type: punkt

text: Förordningens bestämmelser gäller t. o. m. utgången av budgetåret 1994/95 även för annan än statlig myndighet som regeringen givit dispositionsrätt till anslag på statsbudgeten.

text: Förordning (1994:354).

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om avräkning av utgifter på statsbudgeten.

type: lista

rpubl:andrar: nuvarande 17 § betecknas 23 §, rubr. närmast före nuvarande 17 § sätts närmast före 23 §; ändr. 4, 6, 7, 8, 10, 15 §§; nya 17, 18, 19, 20, 21, 22 §§, rubr. närmast före 17 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 17, 20 §§, 2 p ikrafttr.- och övergångsbest.

dcterms:title: Anslagsförordning (1992:760)

rdfs:label: Finansdepartementet BA5

text: Förordningens tillämpningsområde, m.m.

text: Förordningen gäller för myndigheter under regeringen som disponerar anslag eller redovisar inkomster på statsbudgeten eller på tilläggsbudget.

text: I förordningen avses med anslag ett av riksdagen anvisat anslag på statsbudgeten eller på tilläggsbudget som regeringen tilldelat en myndighet med ett visst belopp för ett bestämt ändamål. Med post avses ett belopp som har förts upp under ett anslag i form av en anslagspost eller delpost och som avser ett visst deländamål.

text: I förordningen avses med anslag även poster uppförda under ett anslag, om inte annat uttryckligen framgår.

text: I förordningen avses med inkomsttitlar de konton på stats- och tilläggsbudget på vilka inkomster skall fördelas.

text: Dispositionsrätt till anslag

text: Ett anslag får disponeras av den myndighet eller de myndigheter med det belopp som regeringen bestämmer.

text: Med dispositionsrätt enligt

text: 3 §

text: följer rätt att använda statens medel för de ändamål som anslaget avser och skyldighet att avräkna mot anslaget enligt

text: 16 §§

text: Föreskrifter om skyldighet att upprätta anslagsredovisning och lämna anslagsframställning finns i förordningen (

text: ) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning.

text: Förordning (1993:429).

text: Ett förslagsanslag, eller en post under ett förslagsanslag med beteckningen "förslagsvis", får disponeras med högst det tilldelade beloppet, om inte regeringen har medgett att beloppet får överskridas.

text: Ett reservationsanslag, eller en post under ett reservations- anslag med beteckningen "reservationsvis", får disponeras med högst summan av tilldelat belopp och reservation från föregående budgetår enligt

text: andra stycket

text: Det belopp som vid budgetårets slut ej utnyttjats av tilldelat belopp och reservation från föregående budgetår, sedan en eventuell besparing förts bort från anslaget enligt

text: 10 §

text: , utgör reservation till följande budgetår.

text: Förordning (1993:429).

text: Ett ramanslag, eller en post under ett ramanslag med beteckningen "ram", får disponeras med högst summan av tilldelat belopp och anslagssparande eller tilldelat belopp minskat med utnyttjad anslagskredit enligt

text: 8 §

text: En myndighet kan, efter särskilt beslut, få disponera medel utöver tilldelat anslagsbelopp på ett ramanslag i form av en merutgift.

text: Förordning (1993:429).

beteckning: 8 §

text: Det belopp med vilket ett tilldelat ramanslag inte har utnyttjats vid budgetårets slut, efter det att eventuella merutgifter enligt

text: 7 § andra stycket

text: eller besparing enligt

text: 10 §

text: räknats bort, utgör anslagssparande till följande budgetår. Om anslaget har utnyttjats utöver tilldelat belopp, efter det att eventuella merutgifter eller besparingar räknats bort, föreligger anslagskredit till följande budgetår.

text: Regeringen beslutar särskilt i fråga om anslagskreditens storlek.

text: Förordning (1993:429).

beteckning: 9 §

text: Annat anslag än som avses i

text: 7 §§

text: obetecknat anslag

text: ) får disponeras med högst det tilldelade beloppet.

text: Dispositionsrätt enligt

text: första stycket

text: gäller även för poster som har åsatts beteckningen "högst" eller lämnats utan särskild beteckning.

text: Regeringen kan besluta att en myndighet inte får disponera ett visst belopp av ett tilldelat anslag. Regeringen kan vidare besluta att en myndighet som tilldelats reservationsanslag eller ramanslag skall föra bort ett belopp från berört anslag i form av besparing.

text: En myndighet skall som besparing föra bort en sådan reservation på reservationsanslag som kvarstår på anslaget när tre budgetår gått efter det budgetår då anslaget senast var uppfört på statsbudgeten eller på en tilläggsbudget.

text: Förordning (1993:429).

text: Gemensam dispositionsrätt till anslag

text: En myndighet som skall fördela medel från ett anslag till annan statlig myndighet, skall överlåta dispositionsrätten till den mottagande myndigheten. Överlåtelsen skall ske i den omfattning den myndighet som tilldelats anslaget beslutar, om inte regeringen föreskrivit annat.

text: Avräkning mot anslag och inkomsttitel

text: Utgifter för ändamål som skall finansieras med anslagsmedel skall avräknas mot berört anslag enligt bestämmelserna i

text: och

text: 15 §§

text: . Om inkomster förekommer som skall redovisas under ett anslag skall dessa bestämmelser tillämpas på motsvarande sätt.

text: Bestämmelsen i

text: första stycket

text: gäller inte för anslag för avgiftsfinansierad verksamhet som har tagits upp med ett formellt belopp på statsbudgeten.

text: För inkomster som skall redovisas under en inkomsttitel skall bestämmelserna i

text: 14 §

text: tillämpas på motsvarande sätt.

text: Utgifter enligt

text: 12 §

text: skall avräknas löpande mot anslaget för det budgetår till vilken utgiften hänför sig. Förskott som finan- sierats från statsverkets checkräkning, dock inte reseförskott, skall avräknas mot anslaget för det budgetår förskottet utbetalas även om utgiften hänför sig till följande budgetår.

text: Utgifter som hänför sig till ett förslagsanslag eller obetecknat anslag vilket har upphört, skall avräknas mot anslaget för det budgetår då anslaget senast varit upptaget på statsbudgeten.

text: Utgift enligt

text: 12 §

text: som skulle ha finansierats med ett reservationsanslag som inte längre finns uppfört på statsbudgeten, får avräknas mot anslaget under ytterligare två budgetår. Regeringen kan genom särskilt beslut medge att avräkning får ske under ytterligare ett budgetår.

text: Förordning (1993:429).

text: Riksrevisionsverket får föreskriva att utgifter som avser transfereringar och inkomster som avser uppbörd skall avräknas löpande mot anslaget eller inkomsttiteln för det budgetår då betalning verkställs.

text: Betalning av anslagsmedel m. m.

text: Om en myndighet har tilldelats ett anslag för vilket medel skall föras till myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret, skall medlen betalas från statsverkets checkräkning i Riksbanken till myndighetens räntekonto.

text: Anslagsmedel som skall betalas till myndighetens räntekonto en viss månad, skall vara insatta på kontot den 25 i månaden.

text: Förordning (1994:354).

text: Betalningar mellan statsverkets checkräkning och en myndighets räntekonto i Riksgäldskontoret skall verkställas av den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Vid fördelning enligt

text: 11 §

text: av anslagsmedel som finns på den fördelande myndighetens räntekonto, skall den myndigheten betala medlen från sitt räntekonto till den mottagande myndigheten. Utbetalning skall ske i den omfattning som den fördelande myndigheten bestämmer, om inte regeringen beslutat något annat.

text: Förordning (1993:429).

text: Om en myndighet tilldelas ytterligare medel på ett anslag under löpande budgetår och motsvarande belopp skall betalas till myndighetens räntekonto, skall beloppet betalas ut jämnt fördelat på de utbetalningstillfällen som återstår under budgetåret.

text: Om en besparing beslutats enligt

text: 10 § första stycket

text: skall de utbetalningar som återstår under budgetåret reduceras på motsvarande sätt.

text: Förordning (1993:429).

text: En myndighet som tilldelats anslagsmedel som inte får föras över till följande budgetår skall, om medlen betalats till myndighetens räntekonto, återbetala skillnaden mellan det erhållna beloppet och det belopp som avräknats mot anslaget. Mellanskillnaden och räntan på det beloppet fram till dagen för återbetalning, skall betalas in till statsverkets checkräkning snarast efter budgetårets utgång, dock senast när myndigheten upprättat årsredovisning.

text: Förordning (1994:354).

text: En myndighet som har inkomster som myndigheten inte får disponera, skall föra inkomsterna direkt till statsverkets checkräkning och redovisa beloppet under en inkomsttitel på statsbudgeten. Om inkomsterna är av mindre omfattning får de i stället sättas in på myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret för att senast vid budgetårets utgång betalas in till statsverkets checkräkning. Inbetalningen skall innefatta beräknad ränta på inkomsterna.

text: Förordning (1993:429).

text: I fråga om andra anslag än de som avses i

text: 17 §

text: får den myndighet som disponerar anslaget utnyttja statsverkets checkräkning för de ändamål som anslaget avser.

text: Förordning (1993:429).

text: Tillämpningsföreskrifter

text: Riksrevisionsverket får utfärda de föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna förordning.

text: Förordning (1993:429).


text: Denna förordning träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om kreditaktiebolag och finansbolag.

text: Den gamla förordningen tillämpas fortfarande beträffande sådana kreditaktiebolag och finansbolag som omfattas av punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om kreditmarknadsbolag.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1993:1586

dcterms:identifier: SFS 1992:764 i lydelse enligt SFS 1993:1646

dcterms:title: Förordning (1992:764) om kreditaktiebolag och finansbolag

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

text: Avgift tas ut för prövning av ansökan enligt lagen (

text: ) om kreditaktie bolag och lagen (

text: ) om finansbolag i de fall som framgår av

text: andra stycket

type: rad

text: 2 § första stycket

cells: ) Godkännande av ändring i bolagsordning (

text: 2 § tredje stycket

cells: ) Undantag från skyldighet att verkställa avsättning av vinstmedel (

text: 4 §

cells: ) Medgivande att vissa kapitaltillskott och reserver får räknas som primärt eller supplementärt kapital (

text: 4 b §

cells: ) Befrielse från skyldighet att stå under tillsyn (

text: 5 §

cells: Tillstånd att driva finansieringsverksamhet (

text: 1 §

cells: ) Tillstånd för utländskt företag att driva finansieringsverksamhet (

text: 2 a §

text: 7 §

text: 10 §

cells: i dess lydelse före den 1 augusti 1990) Godkännande av bolagsstämmobeslut (lagen (

cells: ) om finansbolag) Tillstånd till förvärv av organisationsaktier (

text: 10 b § första stycket

cells: ) Tillstånd för finansbolag att inrätta filial i utlandet (

text: 10 b § andra stycket

text: 11 a §

type: tabell

text: I fråga om ansökningsavgiftens storlek m. m. gäller bestämmelserna i

text: 14 §§

text: av

text: giftsförordningen (1992:191)

text: , varvid följande avgiftsklasser tillämpas:

text: Finansinspektionen får meddela närmare föreskrifter om hur finansbolags räkenskaper skall föras och hur värdehandlingar skall förvaras och inventeras.


text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om prövning av en ansökan enligt

text: 23 §

text: lagen om allemanssparande om dispens från kravet på halvårsredogörelse för en företagsanknuten allemansfond.

dcterms:title: Förordning (1992:765) om avgifter för vissa ärenden enligt lagen (1983:890) om allemanssparande

rdfs:label: Finansdepartementet FMA V

text: ) om allemanssparande i de fall som framgår av

text: andra stycket

cells: Undantag från kravet på ett för allemansfonden särskilt bildat fondbolag (

text: 12 § tredje stycket

cells: ) Medgivande att överskrida vissa angivna förvärvsbegränsningar (

text: 15 § femte stycket

text: 16 § tredje stycket

cells: ) Uppskov med avyttring av vissa värdepapper (

text: 16 § fjärde stycket

cells: ) Dispens från kravet på halvårsredogörelse för en företagsanknuten allemansfond (

text: 23 §

text: För avgifternas storlek m. m. gäller bestämmelserna i

text: 14 §§

text: avgiftsförordningen (1992:191)


dcterms:title: Förordning (1992:767) om avgifter för vissa ärenden enligt insiderlagen (1990:1342)

text: Avgift tas ut för prövning av ansökan enligt

text: insiderlagen (1990:1342)

text: i de fall som framgår av

text: andra stycket

cells: Beslut som avser om befattningshavare eller uppdragstagare har ledande ställning eller kvalificerat uppdrag (

text: 8 § andra stycket

text: 9 § andra stycket

text: För avgifternas storlek m.m. gäller bestämmelserna i

text: 14 §§

text: avgiftsförordningen (1992:191)


dcterms:title: Förordning (1992:775) med instruktion för Domänverket

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Domänverket utövar ägarfunktionen beträffande den fasta egendom och de övriga tillgångar som redovisas under Domänverkets fond (

text: domänfonden

text: Inom sitt verksamhetsområde företräder Domänverket staten vid domstol.

text: Domänverket leds av en chef, som ansvarar för verkets verksamhet.

text: Domänverket skall före den 1 juni varje år till regeringen lämna årsredovisning, innefattande resultat- och balansräkning, finansieringsanalys och förvaltningsberättelse för verket, för regeringens fasts tällande av årsbokslutet.

text: Domänverkets chef skall se till att redovisningen och förvaltningen av verkets medel är ordnade på ett tillfredsställande sätt samt att redovisningen görs enligt gällande föreskrifter och att medelsförvaltningen sköts på ett tillfredsställande sätt.

text: Domänverket skall före den 1 juni varje år till regeringen lämna en sammanfattande redogörelse för de försäljningar av fast egendom som verket har genomfört under närmast föregående kalenderår.

text: Överskott redovisas under domänfonden i en dispositionsfond. Domänverket för fogar fritt över medel i dispositionsfonden.

text: Domänverket redovisar under domänfonden det statskapital som verket förvaltar.

text: Under domänfonden redovisas en investeringsfond. Till denna förs köpeskilling vid försäljning av fast egendom som tillhör staten efter avdrag för statens kostnader för försäljningen.

text: Domänverket får efter medgivande av regeringen avyttra fast egendom som är redovisad under domänfonden. Om inte regeringen beslutar annat, skall verket uppbära och redovisa sina inkomster samt med dessa inkomster och de medel som i övrigt står till förfogande bestrida verkets utgifter.

text: Riksrevisionsverket svarar enligt sin instruktion för den externa revisionen av Domänverket.

text: Domänverkets chef skall se till att Riksrevisionsverket får de uppgifter som behövs för revisionen.

text: I fråga om Domänverkets beslut skall det finnas en handling som utvisar dag en för beslutet och beslutets innehåll.

text: Domänverkets chef förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Domänverkets beslut får inte överklagas.


rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

text: I den mån någon fråga som skulle prövats av Nämnden för vissa pensionsfrågor uppkommer efter den 30 juni 1997, prövas frågan i stället av Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd.

dcterms:identifier: SFS 1992:78 i lydelse enligt SFS 1996:499

dcterms:title: Förordning (1992:78) med instruktion för Nämnden för vissa statliga pensionsfrågor

rdfs:label: Finansdepartementet PP

text: Uppgifter

text: tjänstetidsfaktorn enligt pensionsplanen är större än den allmänna tilläggspensionens poängårsfaktor och pensionen till följd av övergång från brutto- till nettosystem blir väsentligt lägre än den annars skulle ha blivit,

text: en arbetstagares sysselsättningsgrad ändrats under femårsperioden närmast före pensionsplanens ikraftträdande eller

text: övergången till pensionsplanen medför orimliga konsekvenser för pensionstagaren.

text: Nämnden för vissa statliga pensionsfrågor har till uppgift att pröva frågor om högre tjänstepension när

text: Det som sägs i

text: första stycket 2

text: och

text: gäller pensionsfall som inträffar inom fem år efter pensionsplanens ikraftträdande.

text: Nämnden beslutar också om pensionsförbättring enligt första och

text: andra styckena

text: för sådana arbetstagare som har pensionsrätt enligt förordningen (

text: ) om tjänstepension för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning.

text: Sammansättning

text: Nämnden består av sex ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: För varje ledamot finns en personlig ersättare.

text: En ledamot förordnas efter förslag av Statsanställdas förbund, en efter gemensamt förslag av TCO-OF/A, TCO-OF/C och TCO-OF/F samt en efter förs lag av SACO. Detsamma gäller ersättare för dessa ledamöter.

text: Organisation

text: Nämndens kansliuppgifter sköts av personal från statens löne- och pensionsverk.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande föreskrifter i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på nämnden:

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: om ärendenas handläggning,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter m.m.,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut.

text: Förordning (1996:499).

text: Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 9 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Förordning (1996:499).

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande, bland dem två av de ledamöter som har förordnats utan förslag från någon arbetstagarorganisation.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning, tillämpas föreskrifterna i

text: 16 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i tvistemål.

text: Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till någon som tjänstgör hos nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 9 §

text: inte behöver föredras.

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få avvikande mening antecknad.

text: I arbetsordningen eller i särskilda beslut skall det bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Förordnanden

text: Ledamöterna och ersättarna utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen utser ordförande och vice ordförande bland de ledamöter som förordnas utan förslag från organisationerna. Förordnandena ges för en bestämd tid.

text: Underrättelse om beslut

text: statens löne- och pensionsverk,

text: statens arbetsgivarverk eller, såvitt rör arbetstagare hos riksdagen eller dess myndigheter, riksdagens förvaltningskontor,

text: den myndighet eller huvudman där arbetstagaren är anställd.

text: Underrättelse om nämndens beslut skall lämnas till

text: Överklagande

text: Nämndens beslut får överklagas bara när det följer av särskilda föreskrifter.


dcterms:title: Cirkulär (1992:79) med tabeller för uträkning av arvsskatt och gåvoskatt

rdfs:comment: Tabellerna är inte med här.

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Regeringen fastställer med stöd av

text: 31 § lagen (1941:416)

text: om arvsskatt och gåvoskatt bifogade tabeller för uträkning av skatten. Tabellerna används då skattskyldigheten har inträtt efter 1991 års utgång.


rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: upph. 6, 7, 8 §§; ändr. författningsrubr., 1, 2, 4, 5 §§

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1998:364

rpubl:andrar: upph. 4, 5 §§; ändr. författningsrubr., 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ny 1 a §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2009:1308

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2009:1309

dcterms:identifier: SFS 1992:794 i lydelse enligt SFS 2011:402

dcterms:title: Lag (1992:794) om Luganokonventionen

rdfs:comment: Konventionens övriga texter finns tillgängliga hos Utrikesdepartementet.

text: Den i Lugano den 16 september 1988 antagna konventionen om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område (Luganokonventionen) skall gälla som lag här i landet.

text: Konventionens svenska, engelska och franska texter finns intagna som bilaga till denna lag.

text: Regeringen tillkännager de stater som har tillträtt Luganokonventionen och innehållet i sådana underrättelser om ändringar i nationell rätt eller i förteckningarna över domstolar som avses i artikel VI i Protokoll nr 1 till konventionen.

text: Lag (1998:1322).

text: Denna lag gäller inte i förhållande till stater som är bundna av konventionen den 30 oktober 2007 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (

text: 2007 års Luganokonvention

text: ). Regeringen tillkännager i Svensk författningssamling vilka som har tillträtt 2007 års Luganokonvention.

text: Lag (2009:1308).

text: Av artikel 54 B i Luganokonventionen framgår när Brysselkonventionen, som gäller som lag här i landet enligt lagen (

text: ) om Brysselkonventionen, skall tillämpas i stället för Luganokonventionen.

text: Lag (2002:461).

text: Kompletterande bestämmelser finns i lagen (

text: ) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden.

text: Lag (2006:75).

text: 4 § Har upphävts genom lag (2002:461).

text: 5 § Har upphävts genom lag (2002:461).

text: 6 § Har upphävts genom lag (1998:1322).

text: 7 § Har upphävts genom lag (1998:1322).

text: 8 § Har upphävts genom lag (1998:1322).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992, då förordningen (

text: ) om avräkning av vissa belopp på statsbudgeten för utbildningsinsatser budgetåret 1991/92 skall upphöra att gälla. Den upphävda för ordningen gäller dock fortfarande för avräkning avseende budgetåret 1991/92.

dcterms:title: Förordning (1992:807) om avräkning av vissa belopp på statsbudgeten för utbildningsinsatser budgetåret 1992/93

text: Myndigheter som redovisar lönekostnadspålägg enligt förordningen (

text: ) om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg har rätt att från inkomsttiteln Statliga pensionsavgifter, netto under budgetåret 1992/93 göra avräkning enligt andra och

text: tredje styckena

text: En myndighet som under budgetåret låter en anställd delta i utbildning och efter anvisning av länsarbetsnämnden anställer en ersättare får avräkna 475 kronor per arbetsdag som myndigheten har haft ersättar en anställd.

text: För varje arbetstagare, som under budgetåret deltar i av länsarbetsnämnden godkä nd yrkesinriktad utbildning eller utbildning som ökar arbetstagarens förutsättningar att tillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter, får myndigheten avräkna högst 75 kronor per utbildningstimme, sammanlagt dock högst 30 000 kronor.

text: Avräkningen görs månadsvis i efterskott.

text: Riksrevisionsverket får meddela de föreskrifter som behövs för verkställighe ten av denna förordning.


rpubl:andrar: ändr. 1, 5, 9 §§

dcterms:identifier: SFS 1992:813 i lydelse enligt SFS 1993:872

dcterms:title: Förordning (1992:813) med instruktion för Centrala studiestödsnämnden (CSN)

text: Uppgifter

text: Centrala studiestödsnämnden (CSN) är central förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor.

text: lagen (

text: ) om särskilt studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning,

text: förordningen (

text: ) om särskilt studielån och särskild dagpenning för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning,

text: förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning, och

text: förordningen (

text: ) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar.

text: CSN skall även fullgöra uppgifter enligt

text: CSN får vidare mot ersättning åta sig uppdrag av en kommun att sköta utbetalning av introduktionsersättning enligt lagen (

text: ) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar.

text: Förordning (1993:872).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på CSN med undantag av

text: och

text: 25 §§

text: Myndighetens ledning

text: CSN: s generaldirektör är chef för myndigheten. Överdirektören är generaldirektörens ställföreträdare.

text: /r3/ Styrelsen

text: CSN:s styrelse består av högst elva personer, generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Organisation

text: studiestödsavdelningen

text: ekonomiavdelningen

text: systemavdelningen

text: administrativa avdelningen

text: utlandsavdelningen, samt

text: låneavdelningen. Dessutom finns en chefsjurist. Varje avdelning leds av en byråchef.

text: Inom myndigheten finns ett huvudkontor som består av sex avdelningar, nämligen

text: Inom myndigheten finns också en regional organisation. Den skall avpassas med hänsyn till att de som söker studiestöd skall kunna få en rimlig service.

text: Förordning (1993:872).

text: Inom myndigheten får inrättas samrådsgrupper för prövningen av studiestödsärenden.

text: /r3/ Delegationen för utländska studerande

text: Hos CSN finns en delegation för utländska studerande med uppgift att avgöra ärenden om rätt till studiehjälp, studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd för den som inte är svensk medborgare.

text: Delegationen består av högst fem personer. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Delegationen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: /r3/ Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på CSN.

text: Personalansvarsnämnden

text: CSN: s personalansvarsnämnd består -- förutom av generaldirek- tören och personalföreträdarna -- av överdirektören, cheferna för de sex avdelningarna och chefsjuristen.

text: Personalansvarsnämnden är beslutför när ordföranden och minst fem andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1993:872).

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: om myndighetens anslagsframställning och årsredovisning,

text: i anledning av Riksrevisionsverkets revisionsberättelser och revisionsrapporter,

text: om sådana föreskrifter som är av principiell betydelse eller av särskild vikt ,

text: vid omprövningar av beslut i studiestödsärenden som är av principiell betydel se eller av särskild vikt.

text: Styrelsen skall, i den mån frågorna inte ankommer på delegationen för utlän dska studerande, fatta beslut

text: /r3/ Ärendenas handläggning

text: När ärenden av större vikt handläggs i styrelsen, delegationen för utländska studerande eller personalansvarsnämnden, skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Generaldirektören skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av styrelsen, av delegationen för utländska studerande eller av personalansvarsnämnden.

text: Om sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: inte behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Andra stycket gäller inte föreskrifter.

text: Ärenden om sådan omprövning som avses i

text: 9 kap. 2 § studiestödsförordningen (1973:418)

text: skall handläggas vid nämndens huvudkontor.

text: Delegationen för utländska studerande får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden, till generaldirektören eller till någon annan tjänsteman att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av delegationen.

text: Ärendena avgörs efter föredragning.

text: I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs av ordföranden i delegationen för utländska studerande eller av någon annan tjänsteman än generaldirektören inte behöver för edras.

text: /r3/ Tjänstetillsättning m. m.

text: Generaldirektören och överdirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra tjänster tillsätts av CSN.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid. Detsamma gäller ordföranden och de andra ledamöterna i delegationen för utländska studerande.

text: Delegationen utser inom sig vice ordförande.


dcterms:title: Förordning (1992:814) med instruktion för Sekretariatet för utvärdering av universitet och högskolor

text: Uppgifter

text: planera vilka nationella utvärderingar rörande verksamheten vid universitet och högskolor som skall genomföras och begära resurser för detta,

text: svara för beställningen av olika nationella utvärderingar,

text: sammanfatta och publicera resultaten av de utförda utvärderingarna,

text: stimulera universitet och högskolor att genomföra egna utvärderingar samt bedöma de interna kvalitetssäkrings- och utvärderingssystemen som universiteten och högskolorna utvecklar,

text: följa upp vilka åtgärder som universitet och högskolor vidtar med anledning av utförda utvärderingar,

text: definiera och utveckla olika metoder för utvärdering,

text: deltaga i utvecklandet av olika kvalitetsindikationer att använda som underlag för resurstilldelning till den grundläggande högskoleutbildningen,

text: följa den internationella utvecklingen på området, och

text: pröva universitets och högskolors rätt att examinera på olika nivåer.

text: Sekretariatet för utvärdering av universitet och högskolor har till uppgift att

text: Sekretariatet skall under sitt första verksamhetsår inrikta sig på att utarbeta närmare riktlinjer för sin verksamhet samt bygga upp den organisation och skapa de kontakter som krävs för att fullgöra uppgifterna i

text: första stycket

text: Sammansättning

text: Sekretariatet består av universitetskanslern och högst tio ledamöter. Univer sitetskanslern är ordförande.

text: Organisation

text: Vid sekretariatet finns ett kansli. Det leds av universitetskanslern.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på sekretariatet:

text: och

text: 15 §§

text: om myndighetens regelgivning,

text: 16 §

text: om interna föreskrifter,

text: 17 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 18 §

text: om ärendeförteckning,

text: 27 §

text: om rätt att besluta i vissa frågor,

text: 28 §

text: om vem som får begära in förklaringar m. m.,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut,

text: 30 §

text: om överklagande.

text: Sekretariatet har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 13 §§

text: verksförordningen (1987:1100)

text: Ärendenas handläggning

text: Sekretariatet är beslutfört när universitetskanslern och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att sekretariatet inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan universitetskanslern och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får universitetskanslern ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med sekretariatet.

text: Sekretariatet får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till universitetskanslern eller till någon som tjänstgör hos sekretariatet att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av sekretariatet.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 8 §

text: inte behöver föredras.

text: Tjänstetillsättningar m. m.

text: Universitetskanslern och ledamöterna förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänster vid kansliet tillsätts av sekretariatet.


rpubl:andrar: upph. 2 § 1

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993.

text: Ledamöter i styrelserna för de inrättningar vilkas instruktioner upphör att gälla genom denna förordning kvarstår som ledamöter under den tid som de utsetts för, om inte det universitet eller den högskola till vilken inrättningen hör bestämmer något annat.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1992:815 i lydelse enligt SFS 2008:230

dcterms:title: Förordning (1992:815) om upphävande av författningar som kungjorts i Universitets- och högskoleämbetets författningssamling

text: De författningar som har beslutats av regeringen eller Universitets- och högskoleämbetet och som har kungjorts i Universitets- och högskoleämbetets författningssamling (UHÄ-FS) före den 15 juni 1992 skall, med de undantag som anges i

text: 2 §

text: , upphöra att gälla vid utgången av juni 1992.

text: förordningen 1983-02-03 (UHÄ-FS 1983:6) om undantag från visst krav för innehav av assistenttjänst,

text: förordningen 1983-06-02 (UHÄ-FS 1983:45) om resekostnadsersättning och traktamente för deltagare i kurser för instruktörer för näringsliv och förvaltning inom sektorn för undervisningsyrken,

text: förordningen 1986-05-15 (UHÄ-FS 1986:17) om tjänsteförening för lärare och ackompanjatör vid högre musikutbildning,

text: förordningen 1988-06-02 (UHÄ-FS 1988:18) med bestämmelser för International Science Programs, Uppsala,

text: förordningen 1989-06-01 (UHÄ-FS 1989:21) om medel för internationalisering av forskning,

text: förordningen 1990-05-03 (UHÄ-FS 1990:8) om demografiska databasen vid Universitetet i Umeå.

text: Förordning (2008:230).

text: Följande författningar i UHÄ-FS undantas från upphävande enligt

text: 1 §

text: förordningen (

text: ) om ändring i

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om utbildningsbi drag för doktorander,

text: förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om studiedokumen tation och statistik rörande högskolestuderande,

text: förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om doktorandtjän ster,

text: förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om preparandutbildning i svenska,

text: förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om antagning av utomnordiska gäststuderande och invandrarstuderande till grundläggande högskoleutbildning m.m.

text: Av övergångsbestämmelserna till följande förordningar följer att vissa av Universitets- och högskoleämbetets upphävda föreskrifter ändå övergångsvis skall fortsätta att tillämpas:


rpubl:andrar: ändr. 3, 7 §§

rpubl:andrar: öndr. 3, 7 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 5, 7, 9 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1992:816 i lydelse enligt SFS 2000:85

dcterms:title: Förordning (1992:816) med instruktion för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU

rdfs:label: Utbildnings- och kulturdepartementet

text: Uppgifter

text: Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU har till uppgift att i Sverige svara för information och rådgivning om samarbetet inom EU för forskning och teknisk utveckling. Rådet skall vara nationellt kontaktorgan för samarbetet.

text: Förordning (2000:85).

text: i samråd med Regeringskansliet och andra myndigheter främja svenskt deltagande i EU-programmen för forskning och teknisk utveckling,

text: ansvara för information och rådgivning till forskare, myndigheter, företag och övriga intressenter om programmen,

text: samordna och genomföra utvärderingar av det svenska deltagandet i programmen,

text: ansvara för en databas om svensk medverkan i programmen, och

text: pröva sådana frågor om forskningssamarbetet inom EU som inte ankommer på regeringen eller någon annan myndighet.

text: Förordning (2000:85).

text: Rådet skall särskilt

text: Sammansättning m.m.

text: Rådet består av en ordförande och högst elva andra ledamöter. Samtliga utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Förordning (1995:1118).

text: Vid rådet finns ett kansli som leds av en chef.

text: Förordning (1994:1093).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på rådet:

text: 16 §

text: om medverkan i EU-arbetet,

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut,

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Förordning (1996:644).

text: Rådet har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 15 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Förordning (1996:644).

text: Ärendenas handläggning

text: Rådet är beslutfört när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Ärendena avgörs efter föredragning av särskilt utsedda föredragande. Ordföranden får dock besluta att själv överta beredning och föredragning av ett eller flera ärenden.

text: Till sammanträde med rådet kallas i den ordning ordföranden bestämmer. Förordning (

text: Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med rådet.

text: Rådet får lämna över till ordföranden eller till någon som tjänstgör hos rådet att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av rådet.

text: Förordning (1994:1093).


dcterms:title: Förordning (1992:817) med instruktion för Rådet för grundläggande högskoleutbildning

text: Uppgifter

text: Rådet för grundläggande högskoleutbildning har till uppgift att främja och stödja insatser för att utveckla den grundläggande högskoleutbildningens kvalitet och pedagogiska förnyelse.

text: fördela medel till utvecklingsinsatser,

text: inhämta och sprida kunskaper om planerade, pågående och avslutade utvecklingsinsatser av principiell och nydanande karaktär i Sverige och i utlandet,

text: utvärdera de utvecklingsinsatser som rådet har fördelat medel till.

text: Rådet skall särskilt

text: Sammansättning

text: Rådet består av en ordförande och högst åtta andra ledamöter. Rådet utser vice ordförande inom sig.

text: Organisation

text: Vid rådet finns ett kansli som leds av ordföranden eller den ordföranden uts er.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på rådet:

text: och

text: 15 §§

text: om myndighetens regelgivning,

text: 16 §

text: om interna föreskrifter,

text: 18 §

text: om ärendeförteckning,

text: 27 §

text: om rätt att besluta i vissa frågor,

text: 28 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut.

text: och

text: 13 §§

text: verksförordningen (1987:1100)

text: Ärendenas handläggning

text: Rådet får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till någon som tjänstgör hos rådet att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av rådet.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 8 §

text: inte behöver föredras.

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Ordföranden och andra ledamöter förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänster vid Rådet för grundläggande högskoleutbildning tillsätts av rådet.

text: Överklagande

text: Ett beslut av rådet att bevilja eller avslå ansökan om medel får inte överklagas. I övrigt gäller bestämmelserna i

text: 30 § verksförordningen (1987:1100)


rpubl:andrar: ändr. 5, 6, 11, 12 §§, rubr. närmast före 10 §

dcterms:identifier: SFS 1992:818 i lydelse enligt SFS 1996:559

dcterms:title: Förordning (1992:818)med instruktion för Rådet för forskning om universitet och högskolor

text: Uppgifter

text: Rådet för forskning om universitet och högskolor har till uppgift att främja och stödja forskning och utvecklingsarbete rörande universitet och högskolor.

text: Rådet skall verka för att information om och resultat av forskning och utvecklingsarbete inom rådets ansvarsområde sprids.

text: fördela medel till forskning och utvecklingsarbete och därmed sammanhängande verksamhet,

text: allsidigt och öppet granska den forskning och det utvecklingsarbete till vilket medel har begärts hos rådet samt utvärdera forskning och utvecklingsarbete som rådet fördelat medel till,

text: undersöka vilka behov av forsknings- och utvecklingsarbete som är angelägna inom området, redovisa resultaten av dessa undrsökningar samt ta initiativ till och främja forskning och utvecklingsarbete som tillgodoser sådana behov,

text: främja och ta initiativ till internationellt samarbete inom sitt ansvarsområde.

text: Rådet skall särskilt

text: Sammansättning

text: Rådet består av en ordförande och högst nio andra ledamöter. Rådet utser vice ordförande inom sig.

text: Organisation

text: Vid rådet finns ett kansli som leds av ordföranden eller den ordföranden utser.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande föreskrifter i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på rådet:

text: 18 §

text: om interna föreskrifter,

text: 26 §

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens regelgivning,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter m.m.,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut.

text: Förordning (1996:559).

text: Rådet har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 15 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Förordning (1996:559).

text: Ärendenas handläggning

text: Rådet är beslutfört när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: 8 §

text: inte behöver föredras.

text: Anställningar m.m.

text: Anställningar beslutas av rådet.

text: Förordning (1996:559).

text: Överklagande

text: Ett beslut av rådet att bevilja eller avslå en ansökan om medel får inte överklagas. I övrigt gäller om överklagande

text: 35 § verksförordningen (1995:1322)

text: Förordning (1996:559).


rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

dcterms:identifier: SFS 1992:819 i lydelse enligt SFS 2002:759

dcterms:title: Förordning (1992:819)om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor

text: I denna förordning ges föreskrifter om sådan behörighetsgivande förutbildning, som sammanknyts med viss grundläggande högskoleutbildning.

text: Förutbildningen får omfatta högst ett år och skall syfta till att ge studerande kunskaper motsvarande de krav på särskild behörighet som är uppställda för den grundläggande högskoleutbildningen.

text: Förordning (2002:759).

text: Förutbildning får anordnas av statliga universitet och högskolor som omfattas av

text: högskolelagen (1992:1434)

text: i rekryteringsfrämjande syfte. Utbildningen får erbjudas i anslutning till alla utbildningsprogram inom den grundläggande högskoleutbildningen, om det föreligger brist på behöriga sökande och det finns ett behov på arbetsmarknaden av utbildad arbetskraft.

text: Förordning (2002:759).

text: När det gäller tillträde till förutbildning och den därtill knutna grundläggande högskoleutbildningen tillämpas bestämmelserna i

text: 7 kap.

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: , om inte något annat följer av denna förordning.

text: Förordning (1998:1004).

text: Antagning till förutbildning och den därtill knutna grundläggande högskoleutbildningen sker samtidigt.

text: Förordning (1993:855).

text: Universitetet eller högskolan får fastställa villkor för särskild behörighet för att antas till förutbildning och därtill knuten grundläggande högskoleutbildning.

text: Förordning (1993:855).

text: 6 § har upphävts genom förordning (1993:855).

text: När meriterna i övrigt är likvärdiga, har kvinnor företräde vid urval till förutbildningen och den därtill knutna grundläggande högskoleutbildningen inom det tekniska eller matematiska/naturvetenskapliga området, om kvinnor är underrepresenterat kön inom den till förutbildningen knutna grundläggande högskoleutbildningen.

text: Förordning (1999:1038).

text: En studerande får påbörja den grundläggande högskoleutbildningen först efter det att han eller hon har genomgått förutbildningen med godkänt resultat. En studerande får dock redan dessförinnan påbörja den grundläggande högskoleutbildningen i de delar den inte bygger på sådana kunskaper som avses i

text: 1 § andra stycket

text: . Om en studerande får ett godkänt resultat på del av förutbildningen och därigenom uppfyller särskilda förkunskapskrav för del av den grundläggande högskoleutbildningen, får sådan del av den utbildningen påbörjas.

text: Det skall finnas en plan för förutbildningen. I planen skall universitetet eller högskolan ange utbildningens benämning och huvudsakliga innehåll samt de övriga föreskrifter som behövs.

text: Universitetet eller högskolan skall utfärda ett intyg på den förutbildning eller del därav som den studerande har gått igenom med godkänt resultat. Det skall framgå av intyget vilka särskilda förkunskapskrav som förutbildningen motsvarar.

text: Förordning (1999:1038).


rpubl:andrar: ändr. 3, 11 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993.

text: Vid handläggning av ärenden om företagsförvärv enligt punkten 7 i övergångsbestämmelserna till

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: skall

text: 18 §

text: tillämpas i dess äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) med instruktion för Statens pris- och konkurrensverk samt förordningen (

text: ) med instruktion för Näringsfrihetsombudsmannen.

dcterms:identifier: SFS 1992:820 i lydelse enligt SFS 1995:1040

dcterms:title: Förordning (1992:820) med instruktion för Konkurrensverket

text: Uppgifter

text: Konkurrensverket är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna.

text: Förordning (1993:685).

text: Konkurrensverket skall fullgöra de uppgifter som följer av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: och lagen (

text: ) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling.

text: Konkurrensverket är sådan behörig myndighet som avses i

text: 2 § lagen (1994:1845)

text: om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler.

text: Förordning (1994:1847).

text: lämna förslag till avregleringsåtgärder,

text: uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i offentlig verksamhet samt lämna förslag till åtgärder för att undanröja dessa, och

text: följa upp genomförda åtgäder som anges i 1 och 2.

text: Konkurrensverket skall utöver vad som följer av

text: 3 §

text: Konkurrensverket bör samråda med de myndigheter som berörs av verkets förslag till åtgärder.

text: Förordning (1993:685).

text: Konkurrensverket skall följa den internationella utvecklingen på konkurrensområdet. Verket får vid behov samverka med konkurrensmyndigheter i omvärlden.

text: Förordning (1993:685).

text: Konkurrensverket skall i lämplig omfattning informera företag och andra berörda om avgöranden i konkurrensärenden.

text: Konkurrensverket skall vidare informera om tillämpningen av

text: konkurrenslagen

text: (1993:20 samt om EG:s och EES-avtalets konkurrensregler och i övrigt främja ett konkurrensinriktat synsätt.

text: Konkurrensverket skall ge länsstyrelsen sådant underlag som de behöver för sina uppgifter på konkurrensområdet.

text: Förordning (1993:685).

text: Konkurrensverket får mot ersättning utföra uppdrag åt departement, andra myndigheter samt statliga kommittéer och utredare.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på Konkurrensverket med undantag av

text: 3 § andra stycket

text: och

text: 22 §§

text: Bestämmelserna i

text: 30 § verksförordningen

text: tillämpas dock bara i administrativa ärenden.

text: Myndighetens ledning

text: Konkurrensverkets generaldirektör är chef för myndigheten.

text: Generaldirektören avgör ärenden som inte skall avgöras av personalansvarsnämnden.

text: Om sådana ärenden inte behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: Andra stycket gäller inte föreskrifter.

text: Förordning (1993:685).

text: Organisation

text: Inom verket finns enheter med uppgifter inom de områden som verket särskilt anger.

text: Varje enhet leds av en chef.

text: Förordning (1995:1040).

text: Rådet för konkurrensfrågor

text: Till Konkurrensverket är knutet ett råd för konkurrensfrågor. Rådet har till uppgift att stimulera forskningen på konkurrensområdet samt att tillföra verket sådana resultat från utvecklingen främst inom de ekonomiska och juridiska vetenskaperna som kan ha betydelse för verksamheten.

text: Rådet skall delta i beredningen av ärenden rörande fördelning av medel från anslaget för konkurrensforskning. Beslut i sådana frågor fattas av Konkurrensverket efter förslag från rådet.

text: Rådet består av generaldirektören, som är ordförande, och högst tio andra ledamöter.

text: Förordning (1993:685).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på Konkurrensverket endast i administrativa ärenden.

text: Personalansvarsnämnden

text: Verkets personalansvarsnämnd består -- förutom av generaldirektören och personalföreträdarna -- av en chefstjänsteman enligt generaldirektörens bestämmande samt Konkurrensverkets personalchef och verksjurist.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter -- varav minst en skall vara personalrepresentant -- är närvarande.

text: Förordning (1993:685).

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra tjänster tillsätts av Konkurrensverket.

text: Andra ledamöter än ordföranden i rådet för konkurrensfrågor förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Förordning (1993:685).

text: Övriga bestämmelser

text: 17 § har upphävts genom förordning (1993:685).

text: Innan Konkurrensverket väcker talan om konkurrenskadeavgift enligt

text: 26 § konkurrenslagen (1993:20)

text: eller talan angående företagsförvärv enligt 34 eller

text: 36 § samma lag

text: , skall den som avses med talan få tillfälle att yttra sig. Detta gäller dock inte i brådskande fall eller om det annars finns särskilda skäl.

text: Förordning (1993:685).

text: 19 § har upphävts genom förordning (1993:685).


rpubl:andrar: ändr. 1, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 6 §§; ny 5 a §

dcterms:identifier: SFS 1992:824 i lydelse enligt SFS 2022:714

dcterms:title: Förordning (1992:824) om fingeravtryck m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om fingeravtryck och fotografi m.m. som tas med stöd av

text: rättegångsbalken

text: , lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare eller lagen (

text: ) om särskild kontroll av vissa utlänningar.

text: Förordning (2022:714).

text: häktats som misstänkt för brott,

text: anhållits som misstänkt för brott, om den anhållne är okänd och undandrar sig att uppge namn, hemvist eller födelsetid eller lämnar uppgifter om dessa förhållanden som kan antas vara osanna,

text: anhållits som misstänkt för brott, om fingeravtryck eller fotografi kan behövas för att utreda om den anhållne har begått brottet eller något annat brott eller annars för att få till stånd erforderlig utredning eller om den anhållne anses farlig för den allmänna säkerheten eller laglydnaden.

text: Fingeravtryck och fotografi skall, med stöd av föreskrifterna i

text: 28 kap. 14 § rättegångsbalken

text: , tas av den som har

text: Om det behövs för att utreda brott på vilket fängelse kan följa, får fingeravtryck och fotografi tas också av den som misstänks för brottet utan att vara anhållen eller häktad för detta samt av den som inte är misstänkt för brottet.

text: Bestämmelserna i

text: 2 §

text: gäller också i fråga om den som häktats därför att fråga uppstått om att lämna ut personen till en främmande stat.

text: Den som är anhållen eller häktad som misstänkt för brott får också videofilmas. Av sådan person får vidare tas avtryck av hand, fot eller öra. Detsamma gäller i fråga om annan person, om det behövs för att utreda brott på vilket fängelse kan följa.

text: Förordning (1999:583).

text: Om den som har fotograferats eller videofilmats efteråt förändras till utseendet eller om det annars finns särskild anledning till det, får nytt fotografi tas eller ny videoupptagning göras. Detta gäller dock endast i fråga om den som är berövad friheten.

text: Förordning (1999:583).

beteckning: 5 a §

text: En utlänning som har fotograferats eller lämnat fingeravtryck enligt lagen (

text: ) om särskild kontroll av vissa utlänningar får också videofilmas. Ett nytt fingeravtryck eller fotografi får också tas om utlänningen har förändrats till utseendet eller om det annars finns särskild anledning till det.

text: Förordning (2022:714).

ordinal: 5 a

text: Undersökningsledaren fattar beslut om att ta avtryck eller fotografi eller göra en videoupptagning enligt

text: 4 §§

text: om åtgärden behövs för utredningen av brottet. Polismyndigheten fattar beslut i övrigt enligt

text: 4 §§

text: och enligt

text: 5 §

text: Säkerhetspolisen fattar beslut om åtgärder enligt

text: 5 a §

text: Förordning (2022:714).

text: avtryck, fotografi eller videoupptagning som med stöd av 2 eller

text: 4 §

text: tagits av någon som inte är misstänkt för brott, eller

text: avtryck eller fotografi som har tagits med stöd av

text: 36 § första stycket 2 lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare.

text: Förordning (2014:1144).

text: Har någon annan myndighet än Polismyndigheten tagit fingeravtryck, fotografi eller avtryck av hand eller fot ska det tillsammans med en beskrivning av personen skyndsamt sändas till Polismyndigheten. Det gäller dock inte i fråga om

text: Polismyndigheten får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att säkerställa enhetliga och rättssäkra underlag för registrering av fingeravtryck och liknande uppgifter.

text: Förordning (2014:1144).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993, då

text: konsumentkreditlagen (1977:981)

text: skall upphöra att gälla.

text: Äldre föreskrifter gäller dock, med de undantag som anges i det följande, i fråga om kreditavtal som har ingåtts före den nya lagens ikraftträdande.

text: Har kreditgivaren förvärvat sin fordran mot konsumenten genom överlåtelse eller pantsättning efter ikraftträdandet, gäller

text: 16 §

text: i den nya lagen även om kreditavtalet ingicks före ikraftträdandet.

text: När handräckning begärs för återtagande av en vara som har förvärvats innan den nya lagen trätt i kraft, gäller den äldre lagens föreskrifter om förutsättningarna för handräckning.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juni 1993. Äldre föreskrifter gäller dock i fråga om kreditavtal som har ingåtts före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994. Äldre föreskrifter gäller dock i fråga om kreditavtal som har ingåtts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 11, 13 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. Äldre föreskrifter gäller dock i fråga om kreditavtal som har ingåtts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 24 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1996. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ansökningar om handräckning som gjorts före ikraftträdandet. I fråga om beslut som meddelats av kronofogdemyndighet gäller dock äldre föreskrifter endast om beslutet meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 32 §

rpubl:andrar: ändr. 8, 15 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 26 §§

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: nuvarande 37 § betecknas 38 §; ändr. den nya 38 §§; nya 5 a, 37 §§, rubr. närmast före 5 a §

rpubl:andrar: ändr. 35 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2010.

text: Den upphävda paragrafen gäller i fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 34 §, rubr. närmast före 34 §

dcterms:identifier: SFS 1992:830 i lydelse enligt SFS 2010:739

dcterms:title: Konsumentkreditlag (1992:830)

rdfs:comment: Rättelseblad 2004:312 har iakttagits.

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag gäller kredit som är avsedd huvudsakligen för enskilt bruk och som lämnas eller erbjuds en konsument av en näringsidkare i dennes yrkesmässiga verksamhet.

text: Lagen gäller under motsvarande förutsättningar även i fråga om kredit som lämnas av någon annan än en näringsidkare, om krediten förmedlas av en näringsidkare som ombud för kreditgivaren.

text: Lagen gäller inte författningsreglerade lån som lämnas av statsmedel och inte heller lån som lämnas i pantbanksverksamhet enligt

text: pantbankslagen (1995:1000)

text: . Lag 1995:1002).

text: I lagen avses med

text: kreditgivare

text: : den som lämnar krediten eller övertar den ursprunglige kreditgivarens fordran,

text: kontantpris

text: : det pris till vilket en vara, tjänst eller annan nyttighet vanligen erbjuds konsumenter mot kontant betalning,

text: kreditbelopp

text: : vid betalningsanstånd den del av kontantpriset varmed anstånd lämnas samt vid lån det lånade beloppet,

text: kreditkostnad

text: : det sammanlagda beloppet av de räntor, tillägg och andra kostnader som konsumenten skall betala för krediten,

text: effektiv ränta

text: : kreditkostnaden angiven som en årlig ränta beräknad på kreditbeloppet, i förekommande fall under hänsynstagande till att delbetalningar skall göras under den löpande kredittiden,

text: kreditfordran

text: : summan av kreditbeloppet och kreditkostnaden.

text: Med

text: kreditköp

text: avses köp av en vara, då säljaren lämnar köparen anstånd med någon del av betalningen eller då någon del av betalningen erläggs med ett belopp som köparen får låna av säljaren eller av någon annan kreditgivare på grund av en överenskommelse mellan denne och säljaren.

text: Har avtalet betecknats som uthyrning eller betalningen betecknats som ersättning för rätten att nyttja varan föreligger ändå ett kreditköp, om det är avsett att konsumenten skall bli ägare till varan.

text: Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för konsumenten är utan verkan mot denne, om inte annat anges i lagen.

text: Näringsidkarens allmänna skyldigheter

text: Näringsidkaren skall i sitt förhållande till konsumenten iaktta god kreditgivningssed och därvid ta till vara konsumentens intressen med tillbörlig omsorg.

text: Kreditprövning

text: Näringsidkaren skall, innan kredit beviljas, pröva om konsumenten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra vad han eller hon åtar sig enligt kreditavtalet (

text: kreditprövning

text: Kreditprövning behöver inte göras om näringsidkaren på grund av sin kännedom om konsumenten eller andra omständigheter har grundad anledning att utgå från att konsumenten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra vad han eller hon åtar sig.

text: Kravet på kreditprövning gäller inte heller för engångskrediter när kredittiden är högst tre månader och kreditbeloppet skall betalas på en gång eller för krediter som avser mindre belopp.

text: Lag (2004:312).

text: Marknadsföring och information

text: Näringsidkare skall vid annonsering, skyltning och liknande marknadsföring beträffande kredit lämna information om den effektiva räntan för krediten. Om det är fråga om kredit för förvärv av en särskild vara, tjänst eller annan nyttighet, skall även kreditkostnaden och kontantpriset anges.

text: När kreditavtalet innebär en rätt för kredittagaren att fortlöpande utnyttja ett kreditutrymme (

text: löpande kredit

text: ) skall dels den effektiva räntan anges som en årlig ränta beräknad på det belopp som motsvarar kreditutrymmet, dels den effektiva räntan anges för minst ett fall där beloppet utgör endast en andel av kreditutrymmet. Är kreditutrymmet inte bestämt i avtalet skall det därvid anses vara 15 000 kronor.

text: Information enligt första eller

text: andra stycket

text: behöver inte lämnas, om krediten avser ett belopp som uppgår till högst 1 500 kronor eller om krediten skall återbetalas inom tre månader.

text: Innan ett kreditavtal sluts skall näringsidkare som lämnar eller förmedlar krediten lämna konsumenten information i de hänseenden och i den omfattning som anges i

text: 6 §

text: . Informationen skall lämnas skriftligen.

text: Om information som anges i

text: och

text: 7 §§

text: inte lämnas ska

text: marknadsföringslagen (2008:486)

text: tillämpas, med undantag av bestämmelserna i

text: 36 §§

text: om marknadsstörningsavgift. Sådan information ska anses vara väsentlig enligt

text: 10 § tredje stycket marknadsföringslagen

text: Lag (2008:493).

text: Kreditavtalet

text: Ett avtal om kredit skall ingås skriftligen. Avtalet skall undertecknas av konsumenten eller signeras av denne med en sådan avancerad elektronisk signatur som avses i

text: 2 § lagen (2000:832)

text: om kvalificerade elektroniska signaturer. Konsumenten skall få en kopia av avtalet.

text: Ett kreditavtal som inte har ingåtts skriftligen är ändå giltigt utom i fråga om villkor som är till nackdel för konsumenten. Vid bedömning av om ett villkor är till nackdel för konsumenten skall en jämförelse göras med vad som gäller om villkoret inte tillämpas.

text: Vad som sägs i denna paragraf gäller inte för engångskrediter när kredittiden är högst 45 dagar och hela kreditbeloppet skall betalas på en gång. Det gäller inte heller för krediter som avser ett belopp som uppgår till högst 1 500 kronor.

text: Lag (2002:564).

text: Ränta och avgifter

text: Ränta som tas ut för krediten skall i avtalet anges som en räntesats motsvarande räntekostnaden per år för den vid varje tid obetalda delen av skulden.

text: Förutsättningarna för ändringar i räntesatsen skall anges i avtalet.

text: Räntesatsen får ändras till konsumentens nackdel endast i den utsträckning som det motiveras av kreditpolitiska beslut, ökade upplåningskostnader för kredit- givaren eller andra kostnadsökningar som kreditgivaren inte skäligen kunde förutse när avtalet ingicks. Vid kredit för bostadsändamål med en sammanlagd löptid om minst 30 år och med en ränta som är bunden under viss del av avtals- tiden, minst tre månader, har dock kreditgivaren, om han har gjort förbehåll om det i avtalet, rätt att vid utgången av en sådan del av avtalstiden ändra räntan så att den motsvarar den ränta som kreditgivaren vid den tidpunkten allmänt tillämpar för nya krediter av motsvarande slag.

text: Utan hinder av

text: andra stycket

text: får räntesatsen ändras på visst sätt i anslutning till ändringar i en referensränta som kreditgivaren inte har något betydande inflytande över. Ett avtalsvillkor härom får förenas med ett undantag om att räntesatsen under särskilda förutsättningar skall ändras mer eller mindre än som följer av anknytningen till referensräntan. Undantaget skall bestämmas så att det inte blir mindre förmånligt för konsumenten än för kreditgivaren. Det skall uppfylla kraven i

text: andra stycket

text: Kreditgivaren är skyldig att tillämpa ett avtalsvillkor om ränteändringar på samma sätt till konsumentens förmån som till hans nackdel.

text: Lag (1993:1214).

text: Kredittagaren är skyldig att, utöver eller i stället för ränta, betala särskild ersättning för krediten (

text: avgift

text: ) endast om sådan ersättning avser kostnader som kreditgivaren har för krediten och om avgiften har angetts särskilt i avtalet. Om kostnader kan särskiljas, får avgift tas ut särskilt för varje sådan kostnad.

text: I avtalet skall också anges under vilka förutsättningar kreditgivaren får ändra de avgifter som tas ut för krediten.

text: Avgifter för krediten får ändras till konsumentens nackdel endast i den utsträckning som det motiveras av ökningar av de kostnader som skall täckas av avgifterna.

text: Kreditgivaren skall underrätta konsumenten om ränteändringar och avgiftsändringar. Utom vid ränteändringar som beror enbart på ändringar i en referensränta skall underrättelse lämnas senast när ändringen börjar gälla, antingen genom ett särskilt meddelande till konsumenten eller genom annonsering i dagspressen. Sker underrättelsen genom annonsering, skall meddelande om ändringen också lämnas när nästa avisering eller kontoutdrag sänds till konsumenten.

text: Vid ränteändringar som beror enbart på ändringar i en referensränta skall underrättelse lämnas genom ett meddelande till konsumenten senast i samband med nästa avisering eller kontoutdrag.

text: Lag (1993:1214).

text: Kontantinsats vid kreditköp

text: Vid kreditköp skall säljaren ta ut en kontantinsats av köparen i enlighet med god kreditgivningssed. Kontantinsatsen skall motsvara minst 20 procent av varans kontantpris, om inte särskilda förhållanden föranleder annat.

text: Som kontantinsats anses inte betalning med medel som köparen får låna av säljaren eller av någon annan kreditgivare på grund av en överenskommelse mellan denne och säljaren.

text: Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte kreditköp för vilka föreskrifter om kontantinsats har meddelats med stöd av lagen (

text: ) med bemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp.

text: Om en näringsidkare för sin egen eller någon annans räkning säljer en vara utan att iaktta vad som sägs i

text: 14 §

text: , ska det anses utgöra en åtgärd i strid med

text: 5 § marknadsföringslagen (2008:486)

text: Lag (2008:493).

text: Konsumentens befogenheter vid överlåtelse av fordringen, m. m.

text: Om kreditgivaren har överlåtit sina rättigheter enligt ett kreditavtal, får konsumenten mot den nye kreditgivaren göra samma invändningar som han vid överlåtelsen kunde göra mot överlåtaren. Detsamma gäller när kreditgivaren har pantsatt sina rättigheter enligt kreditavtalet.

text: Vid kreditköp får köparen mot kreditgivares krav på betalning framställa samma i nvändningar på grund av köpet som han kan göra mot säljaren. Köparen får även invända att han har erlagt betalning till säljaren eller att han har träffat en överenskommelse med denne. Detta gäller dock inte om köparen visste att säljaren saknade rätt att ta emot betalningen eller ingå överenskommelsen och inte heller om köparen uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlät att skaffa sig kunskap om detta.

text: Om köparen på grund av ett kreditköp har anspråk mot säljaren på återbetalning av köpeskilling, skadestånd eller annan penningprestation, svarar kreditgivaren lika med säljaren för att anspråket fullgörs. Kreditgivaren är dock inte skyldig att betala mer än vad han har mottagit av köparen med anledning av krediten.

text: Vid kreditköp får kreditgivaren inte ta emot en av köparen ingången växelförbindelse som avser en fordran på grund av kreditköpet. Han får inte heller till bevis för sin fordran ta emot ett av köpar en utfärdat löpande skuldebrev eller någon annan av denne ingången skuldförbindelse som är av ett sådant slag att köparens rätt att framställa invändningar på grund av köpet inskränks om skuldförbindelsen överlåts eller pantsätts till en borgenär som är i god tro.

text: Första stycket första meningen gäller inte egna växlar som är utställda av banker.

text: Den som uppsåtligen bryter mot förbud enligt denna paragraf döms till böter.

text: Bestämmelserna i

text: 16 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: samt

text: 17 §

text: gäller även när en konsument vid avtal om en tjänst som avses i

text: konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: fått kredit enligt vad som sägs i

text: 3 §

text: angående köp.

text: Förbud mot viss avräkning

text: Belopp som kredittagaren erlägger för avräkning på viss kreditfordran får kreditgivaren inte först avräkna på annan fordran.

text: Betalning av skulden i förtid

text: Konsumenten har rätt att betala sin skuld till kreditgivaren före den avtalade förfallotiden.

text: Konsumenten är sedan mer än en månad i dröjsmål med betalning av ett belopp som överstiger tio procent av kreditfordringen.

text: Konsumenten är sedan mer än en månad i dröjsmål med betalning av ett belopp som överstiger fem procent av kreditfordringen och dröjsmålet avser två eller flera poster som förfallit vid olika tidpunkter.

text: Konsumenten är på annat sätt i väsentligt dröjsmål med betalning.

text: Säkerhet som ställts för krediten har avsevärt försämrats.

text: Det står klart att konsumenten genom att avvika, skaffa undan egendom eller förfara på annat sätt undandrar sig att betala sin skuld.

text: Kreditgivaren har rätt att få betalning i förtid endast om han har gjort förbehåll om detta i avtalet samt någon av följande omständigheter föreligger:

text: Om säkerhet som ställts för krediten utgörs av förbehåll om återtaganderätt, har kreditgivaren rätt till betalning i förtid på grund av försämrad säkerhet endast om konsumenten uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet har orsakat att säkerheten avsevärt försämrats.

text: När fråga är om kredit för bostadsändamål och räntan för krediten är bunden för hela eller en del av avtalstiden, dock minst tre månader, har kreditgivaren, om han har gjort förbehåll om det i avtalet och synnerliga skäl föreligger, rätt att utan hinder av bestämmelserna i första och andra styckena få betalning i förtid på den dag då den tid för vilken räntan är bunden löper ut.

text: Vill kreditgivaren få betalt i förtid enligt

text: 21 § första stycket 1

text: --3 eller

text: tredje stycket

text: gäller en uppsägningstid av minst fyra veckor räknat från den tidpunkt då kreditgivaren sänder ett meddelande om uppsägningen i rekommenderat brev till konsumenten under dennes vanliga adress eller uppsägningen utan en sådan åtgärd kommer konsumenten till handa.

text: Har kreditgivaren krävt betalning i förtid enligt

text: 21 § första stycket 1

text: --3, är konsumenten ändå inte skyldig att betala i förtid, om han före utgången av uppsägningstiden betalar vad som förfallit jämte dröjsmålsränta. Detsamma gäller om konsumenten vid uppsägning enligt

text: 21 § första stycket 4

text: eller 5 eller

text: andra stycket

text: genast efter uppsägningen eller inom medgiven uppsägningstid ställer godtagbar säkerhet för fordringen.

text: Har konsumenten tidigare med stöd av bestämmelserna i

text: andra stycket

text: befriats från skyldigheten att betala skulden i förtid, gäller inte bestämmelserna i det stycket.

text: Utan hinder av vad som sägs i

text: 21 § första stycket 4

text: får kreditgivaren åberopa andra lagbestämmelser om rätt till betalning i förtid på grund av att en säkerhet som ställts för krediten har försämrats. Bestämmelserna i

text: 21 §

text: hindrar vidare inte att banker eller andra kreditgivare gör gällande strängare förbehåll om betalning i förtid, om de har en skyldighet att göra sådana förbehåll enligt någon annan författning.

text: Konsumenten skall betala ränta och andra kostnader för krediten för tiden fram till förtidsbetalningen men inte för tiden därefter. Vid beräkningen skall tillämpas grunder som står i överensstämmelse med god kreditgivningssed.

text: Kreditgivaren får inte tillgodoräkna sig någon ersättning för att skulden betalas i förtid. Är räntan för en kredit bunden för hela eller en del av avtalstiden har dock kreditgivaren, om han gjort förbehåll om det, rätt att för återstående del av den tiden ta ut ränteskillnadsersättning av kredittagaren. Om krediten är avsedd för bostadsändamål, får ersättningen högst motsvara skillnaden mellan å ena sidan räntan på krediten och å andra sidan räntan, ökad med en procentenhet, på statsobligationer med en förfallotid som motsvarar återstående räntebindningstid för krediten eller, om den tid för vilken ränteskillnadsersättning skall betalas är kortare än ett år, på statsskuldväxlar med en löptid som motsvarar återstående räntebindningstid för krediten. Är krediten inte avsedd för bostadsändamål, får ersättningen motsvara skillnaden mellan å ena sidan räntan på krediten och å andra sidan räntan på nya krediter av motsvarande slag. Har för en kredit med bunden ränta lämnats statlig kreditgaranti och utgår avgift för garantin gäller vad som nu föreskrivits om ränteskillnadsersättning beträffande den del av räntan som inte motsvaras av kreditgarantiavgiften.

text: Om vid kreditköp förtidsbetalning sker på annan tid än en förfallodag som har bestämts i avtalet, skall den anses ha skett den första förfallodagen efter betalningen. Detsamma gäller när en konsument vid avtal om en tjänst som avses i

text: konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: har fått kredit enligt vad som sägs i

text: 3 §

text: angående köp.

text: Vid förtidsbetalning enligt

text: 23 §§

text: skall följande iakttas när kreditgivarens fordran beräknas:

text: Om kreditgivaren utnyttjar en rätt att återta en vara enligt

text: 25 §

text: , tillämpas

text: och

text: 28 §§

text: vid den uppgörelse som då skall ske mellan parterna.

text: Lag (1994:843).

text: Återtaganderätt vid kreditköp

text: Med

text: förbehåll om återtaganderätt

text: avses ett avtalsvillkor som ger kredit- givaren möjlighet att återta varan, om köparen inte fullgör sin del av kreditköpsavtalet.

text: att säljaren har gjort förbehållet i samband med köpet för att trygga sin rätt till betalning, samt

text: att den tidpunkt har inträtt då konsumenten enligt

text: och

text: 22 §§

text: skall fullgöra sin skyldighet att betala i förtid.

text: Ett förbehåll om återtaganderätt får göras gällande endast under förutsättning

text: Om vid betalningsdröjsmål köparen, innan varan återtas, betalar vad som förfallit till betalning jämte dröjsmålsränta och kostnader enligt de grunder som anges i

text: 27 §

text: tredje--

text: femte styckena

text: , får kreditgivaren inte återta varan på grund av dröjsmålet. Grundas återtaganderätten på att säkerhet för krediten har försämrats eller att köparen undandrar sig att betala sin skuld, får kreditgivaren inte återta varan om köparen innan varan återtas ställer godtagbar säkerhet för fordringen.

text: Använder näringsidkare förbehåll om återtagande vid försäljning av en vara som med hänsyn till sin beskaffenhet eller sitt värde eller på grund av förhållandena på marknaden inte är lämpad som kreditsäkerhet, kan näringsidkaren förbjudas att framdeles i liknande fall använda sådana förbehåll. I fråga om förbud gäller i övrigt bestämmelserna i lagen (

text: ) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden.

text: Lag (1995:1002).

text: Uppgörelse när en vara återtas

text: Om kreditgivaren vill utnyttja en rätt att återta varan, skall avräkning göras mellan honom och köparen.

text: Vid avräkningen skall köparen tillgodoräknas varans värde vid återtagandet. Värdet beräknas efter vad kreditgivaren kan antas få ut genom att på lämpligt sätt sälja varan.

text: Kreditgivaren får tillgodoräkna sig den obetalda delen av kreditfordringen efter avräkning enligt

text: 24 §

text: samt i förekommande fall dröjsmålsränta, dock inte enligt högre räntesats än som anges i

text: 6 § räntelagen ( 1975:635)

text: Kreditgivaren får dessutom tillgodoräkna sig ersättning för följande kostnader för återtagande av varan, nämligen utsökningsavgift, skälig kostnad för transport av varan samt utgift för inställelse vid förrättning för återtagande, om kreditgivaren har behövt inställa sig för att tillvarata sin rätt. När ersättning bestäms för utgift för inställelse tillämpas bestämmelserna om beräknande av ersättning av allmänna medel till vittne.

text: I mål om handräckning för återtagande får kreditgivaren, enligt vad regeringen närmare föreskriver, tillgodoräkna sig även skälig ersättning för eget arbete med anledning av målet samt arvode till ombud eller biträde.

text: Om köparen vid avräkningen tillgodoräknas ett större belopp än kredit- givaren, får varan återtas endast om kreditgivaren betalar mellanskillnaden till köparen eller, när varan värderats av kronofogdemyndigheten, nedsätter mellanskillnaden hos myndigheten.

text: Har kreditgivaren för att kunna återta varan varit tvungen att betala en skuld som köparen har, får kreditgivaren när

text: första stycket

text: tillämpas avräkna sådan betalning mot mellanskillnad till köparens förmån. Detsamma gäller om kredit- givaren för att varan efter återtagande skall kunna användas på avsett sätt har varit tvungen att betala en sådan skuld.

text: Tillgodoräknas kreditgivaren ett större belopp än köparen, får kreditgivaren inte kräva ut mellanskillnaden (

text: restskulden

text: ) i annat fall än då varan har minskat väsentligt i värde genom att köparen vanvårdat varan.

text: Återlösande av en vara som återtagits

text: Köparen får inom fjorton dagar återlösa en vara som har återtagits. Vill köparen återlösa varan, skall han betala kreditgivaren varans värde vid återtagandet samt den restskuld som kan finnas enligt avräkningen.

text: Handräckning för återtagande av vara, m.m.

text: Kreditgivaren får hos kronofogdemyndigheten söka handräckning för att återta varan under förutsättning att parterna har upprättat och skrivit under en handling om kreditköpet. Handlingen skall innehålla ett förbehåll om åter- taganderätt samt uppgifter om kontantpriset, kreditbeloppet, kreditkostnaden, kredittiden, kreditfordringen och de tidpunkter när betalning skall erläggas.

text: En ansökan om handräckning skall göras skriftligen. I ansökningen skall anges hur stor del av kreditfordringen som är obetald. Om kreditgivaren gör anspråk på dröjsmålsränta, skall i ansökningen också uppges vad kreditgivaren fordrar i den delen. Vid ansökningen skall fogas en styrkt kopia av den handling som anges i

text: första stycket

text: Handräckning får beviljas endast om det är uppenbart att de förutsätt- ningar för återtagande som anges i

text: 25 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: föreligger.

text: Om ett förbehåll om återtaganderätt har använts i strid mot förbud enligt

text: 26 §

text: , får handräckning inte beviljas.

text: Handräckning eller verkställighet av dom, varigenom köparen har förpliktats att lämna tillbaka en vara som har sålts med förbehåll om återtaganderätt, får inte beviljas beträffande sådana varor som enligt

text: 5 kap.

text: 3 §§

text: utsökningsbalken

text: skall undantas från utmätning.

text: I fråga om handräckning och verkställighet av dom, som anges i

text: 31 § tredje stycket

text: , tillämpas i övrigt

text: 12 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: samt

text: 18 §§

text: lagen (

text: ) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m. fl., varvid hänvisningen i

text: 16 § tredje stycket

text: till

text: 10 § första stycket

text: skall avse

text: 28 § första stycket

text: denna lag.

text: Lag (1995:1004).

text: Förbud mot utmätning

text: En vara som har sålts med förbehåll om återtaganderätt får inte utmätas för en fordran som grundar sig på kreditköpet.

text: 34 § Har upphävts genom lag (2010:739).

text: Tillsyn

text: Konsumentverket utövar tillsyn över att denna lag följs. Verkets tillsyn omfattar dock inte Sveriges riksbank, verksamhet som står under tillsyn av Finansinspektionen eller verksamhet hos Kronofogdemyndigheten.

text: Tillsynen skall utövas så att den inte vållar större kostnad eller olägenhet än som är nödvändigt.

text: Lag (2006:712).

text: För tillsynen har konsumentverket eller den som verket förordnar rätt att företa inspektion hos näringsidkare som bedriver varuförsäljning eller som i sin yrkesmässiga verksamhet lämnar, förmedlar eller övertar kredit som avses i denna lag och att ta del av samtliga handlingar som behövs för tillsynen. Näringsidkaren skall lämna de upplysningar om verksamheten som begärs för tillsynen.

text: Om en näringsidkare inte tillhandahåller handlingar eller lämnar upplysningar i ett sådant fall som avses i

text: första stycket

text: , får konsumentverket förelägga näringsidkaren vid vite att fullgöra sin skyldighet.

text: Om näringsidkaren inte följer vad som föreskrivs i

text: 5 a §

text: , får Konsumentverket förelägga näringsidkaren att upphöra med att lämna krediter. Föreläggandet får förenas med vite.

text: Om det är tillräckligt, får Konsumentverket i stället meddela varning.

text: Lag (2004:312).

text: Konsumentverkets beslut enligt

text: 36 § andra stycket

text: och

text: 37 §

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Andra beslut av Konsumentverket enligt

text: 36 §

text: får inte överklagas.

text: Lag (2004:312).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och gäller till utgången av juni 1993.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1992:846) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Med avvikelse från

text: 2 § lagen (1989:484)

text: om arbetsmiljöavgift bemyndigas regeringen att för budgetåret 1992/93 disponera 2 miljarder kronor från arbetslivsfonden till sysselsättningsskapande åtgärder.