text: Denna lag träder i kraft å dag, som Konungen bestämmer, samt förblir gällande så länge omförmälda mellan Sverige och Finland avslutade konvention bibehåller giltighet.

rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ny 18 §

dcterms:identifier: SFS 1926:1 i lydelse enligt SFS 1971:618

dcterms:title: Lag (1926:1) innefattande bestämmelser i anledning av konventionen den 9 maj 1925 mellan Sverige och Finland angående renar i gränsområdena

text: 1 kap.

type: rubrik

text: Om finska renar här i riket.

text: Uppehålla sig finska renar olovligen här i riket, skall den, som enligt särskilt meddelade bestämmelser är av vederbörande länsstyrelse därtill förordnad (

text: gränsrenvakt

text: ), så snart han erhåller kännedom om förhållandet, därom underrätta den, som i Finland är satt att mottaga sådan underrättelse; och varde därvid renarnas uppehållsort samt ungefärliga antal ävensom, där så kan ske, renägarens namn uppgivna.

text: Underrättelsen skall meddelas genom telegram eller telefon eller, där detta ej låter sig göra, genom budskickning eller brev. Har underrättelsen skett genom telefon eller muntligen genom bud, skall snarast skriftlig bekräftelse översändas.

text: Är renägaren känd, skall jämväl han, där så bekvämligen kan ske, underrättas om förhållandet.

text: Renarnas ägare är, då han erhåller kännedom om att renarna olovligen uppehålla sig här i riket, pliktig att ofördröjligen låta, i enlighet med vad i

text: 3 §

text: föreskrives, avhämta dem och utdriva dem till Finland.

text: Gränsrenvakt så ock vederbörande finske länsman eller annan, som i Finland är satt att mottaga underrättelse, varom i

text: 1 §

text: sägs, må taga renarna under bevakning eller utdriva dem. Av gränsrenvakt utdrivna renar skola överlämnas till ägaren eller till tjänsteman eller person i Finland, som nyss nämnts.

text: Skola renar avhämtas eller utdrivas, må medtagas allenast djur, försedda med märken, som begagnas av renägare i Finland, ävensom omärkta kalvar, som följa honrenar med sådana märken.

text: Innan bortförandet äger rum, skola de renar, som på grund av vad ovan sagts böra kvarlämnas, utskiljas från de övriga i närvaro av gränsrenvakt eller renägare i trakten; dock må de finska renarna strax bortföras, om gränsrenvakten eller renägare, som nyss nämnts, förklarar, att bland renarna icke finnas sådana, som böra kvarlämnas.

text: Därest de finska renarna äro sammanblandade med renar från trakten och stå under bevakning av därvarande renägare eller deras renvårdare, skola dessa samla djuren och lämna den, som vill avhämta de finska renarna, tillfälle att utskilja dem han har rätt att bortföra.

text: För renarnas uppehåll här i riket skall erläggas en betesavgift för varje ren, kalvar under ett års ålder ej inbegripna. Denna avgift utgör tio öre för varje dag av uppehållet.

text: Finnes att renarnas bortdrivande blivit utan ägarens vållande uppehållet, skall vid avgiftens beräknande tagas den hänsyn till förhållandet, som finnes skälig.

text: Är uppenbart att renägaren avsiktligt låtit sina renar beta här i riket, kan betesavgiften fastställas intill det dubbla beloppet; dock skall i sådant fall renägaren beredas tillfälle att yttra sig i ärendet.

text: Förutom betesavgift, som i

text: 4 §

text: är nämnd, skall gäldas ersättning för de av renarnas uppehåll föranledda utgifter, såsom för meddelande av underrättelse enligt

text: 1 §

text: samt för arbete med samlande, bevakning, utskiljande och bortdrivande av renarna.

text: Har meddelande enligt

text: 1 §

text: avlåtits, och uppehålla sig de renar, som meddelandet avser, ännu tio dagar därefter här i riket, utan att någon infunnit sig för att bortföra dem, skall ett belopp motsvarande tio procent av renarnas värde, kalvar under ett års ålder ej inbegripna, anses förbrutet.

text: Sådan påföljd skall ock tillämpas, där någon inställt sig för renarnas bortförande, men de likväl finnas kvar ännu efter det femton dagar förflutit från det meddelande enligt

text: 1 §

text: avsänts samt väderleksförhållanden, rovdjur, renägares eller renvårdares försummelse att efterkomma åliggande enligt

text: 3 §

text: sista stycket eller andra omständigheter icke utgjort tvingande hinder mot bortförandet.

text: Vid bestämmande av det belopp, som i förevarande fall skall anses förbrutet, skall renarnas värde beräknas efter det medelvärde för ren, som för varje år fastställes i därför i konventionen föreskriven ordning.

text: Över de åtgärder, som föranledas av finska renars uppehåll här i riket, skall av gränsrenvakten upprättas protokoll, vari intages upplysning rörande renarnas antal och märken ävensom eget utlåtande i saken av gränsrenvakten.

text: Protokollet samt yttrande av vederbörande lappfogde, därest denne icke själv handlagt ärendet, skola jämte alla uppgifter och verifikationer översändas till vederbörande länsstyrelse.

text: Länsstyrelsen har att med ledning av tillgängliga upplysningar fastställa den avgift och ersättning, som böra utgå enligt

text: och

text: 5 §§

text: , samt det belopp, som enligt

text: 6 §

text: skall anses förbrutet.

text: Betesavgift och förbrutet belopp skola enligt bestämmelser, som givas av Konungen, användas till åtgärder, som stå i samband med renskötseln.

text: Lag (1944:77).

text: Innan länsstyrelsen på grund av

text: 8 §

text: fattar beslut, skall länsstyrelsen så vitt möjligt utreda vem renarna tillhöra.

text: Beslut skall dock, utan angivande av namn å renägarna, endast innehålla förpliktande för "vederbörande renägare" att erlägga det fastställda beloppet.

text: Varda renar avhämtade utan iakttagande av vad i

text: 3 §

text: är sagt, må länsstyrelsen efter inhämtande av upplysningar bestämma en särskild avgift till belopp från och med tjugufem till och med trehundra kronor; dock må sådant ej ifrågakomma, med mindre någon anledning föreligger till antagande, att i den bortförda hjorden funnits svenska renar.

text: Skada, som under renarnas uppehåll här i riket vållas av renarna eller av dem åtföljande vårdare, skall ock ersättas.

text: Ersättning för utgifter, som omförmälas i

text: 5 §

text: , eller för sådan skada av renar, som avses i

text: 11 §

text: , må ej utgå, så framt ej underrättelse rörande renarnas uppehåll här i riket avlåtits efter ty i

text: 1 §

text: sägs. Den som vill fordra ersättning skall, därest ej dylik underrättelse ändock skett, vid äventyr att gå sin rätt till ersättning förlustig, så snart ske kan göra anmälan hos gränsrenvakten om renarnas uppehåll.

text: Vill någon för skada, som av renarna vållats, fordra ersättning enligt

text: 11 §

text: , skall han därom göra anmälan hos landsfiskalen i orten. Denne har att i förening med två nämndemän, som av honom utses, besiktiga den uppgivna skadan. Den finske länsmannen äger att själv eller genom ombud tillstädeskomma vid förrättningen och föra talan för vederbörande renägare, med rätt jämväl att därvid ingå förlikning. Anmäler sig renägare såsom sakägare, må han själv utföra sin talan. Landsfiskalen har att i god tid, om möjligt genom telegram eller telefon, underrätta länsmannen om tid och plats för förrättningen. Kan det antagas, att uppgiven skada helt eller delvis förorsakats av svenska renar, skall jämväl vederbörande svenske lappordningsman inkallas.

text: Vid förrättningen skall inhämtas och i protokollet däröver intagas upplysning rörande de omständigheter, som kunna inverka på ersättningsfrågan, såsom tiden och sättet för skadans uppkomst, dess omfattning, platsens belägenhet och beskaffenhet samt sannolika antalet av de renar, som vållat skadan.

text: Vid skadans värderande skall tagas i betraktande markens beskaffenhet och fruktbarhet samt huruvida hemdjur medverkat till skadan.

text: Landsfiskalen och nämndemännen hava att uppskatta skadan; och skola de till protokollet på heder och samvete avgiva förklaring, att uppskattningen skett efter bästa förstånd och övertygelse.

text: Landsfiskalen och nämndemännen hava att så vitt möjligt utreda vem som är ägare till de renar, vilka förorsakat skadan. Finna de att såväl svenska som finska renar medverkat till skadan, skola de, med uttalande härom, värdera allenast den skada, som kan anses vållad av de finska renarna.

text: Beslut, varigenom skadeersättning tillerkännes målsäganden, skall, utan angivande av namn å viss renägare, innehålla förpliktande för "vederbörande finska renägare" att ersätta skadan.

text: Är ej länsmannen eller annan, som han satt i sitt ställe, tillstädes vid förrättningen, skall avskrift av protokollet ofördröjligen genom landsfiskalens föranstaltande tillställas honom.

text: Är målsäganden eller länsmannen eller renägare, som fört talan vid förrättningen, missnöjd med denna, stånde honom fritt att sist å nittionde dagen från förrättningen anhängiggöra saken vid domstol.

text: Landsfiskalen och nämndemännen njute ersättning enligt gällande resereglemente. Ersättningen skall, i händelse skada anses vållad av finska renar, gäldas på samma sätt som skadeersättningen, men eljest betalas av målsäganden.

text: I händelse belopp, som jämlikt

text: och

text: 13 §§

text: fastställts att betalas i anledning av finska renars uppehåll här i riket, icke omedelbart erlägges till gränsrenvakten eller målsäganden, skall länsstyrelsen, för vinnande av sådan verkställighet i Finland som enligt konventionen skall äga rum, till den finske landshövdingen översända beslut rörande beloppet med tillhörande uppgifter och verifikationer.

text: Begagnar sig person, tillhörande gränsbefolkningen i Enontekis socken i Finland, av den samma befolkning medgivna rätt att med egna renar färdas fram till järnvägslinjen Boden--Riksgränsen för avsättning av egna produkter och inköp av sina förnödenheter, må han i samma utsträckning som landets egna undersåtar begagna sig av bete till föda åt kör- och dragrenar, som användas vid färden.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Verkställighet av finsk myndighets beslut rörande svensk renägares ersättningsskyldighet enligt konventionen m.m.

text: Då länsstyrelsen på framställning av vederbörande myndighet i Finland förskottsvis av allmänna medel utbetalt belopp, som svensk renägare eller annan på grund av konventionen är pliktig att utgiva, skall beloppet genom länsstyrelsens försorg indrivas hos denne.

text: Finner länsstyrelsen med billighet överensstämma, att beloppet helt eller delvis stannar å statskassan, äge länsstyrelsen därom besluta; dock må det ej ske, där fråga är om böter, ej heller i fråga om belopp, som av lapp skall gäldas såsom ersättning för skadegörelse, som vid flyttning över finskt område sker å skog på genomflyttningsvägen.

text: Saknas tillgång till gäldande av böter, som skola indrivas enligt

text: 16 §

text: , varde de förvandlade enligt allmänna strafflagen.

text: Mot länsstyrelsens beslut enligt 8, 10 eller

text: 16 §

text: föres talan hos kammarrätten genom besvär.

text: Talan mot annat beslut av länsstyrelsen enligt denna lag föres hos Konungen genom besvär.

text: Lag (1971:618).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Skrivelse (1926:16) till vetenskapsakademien angående överlåtelse till kronan samt avsättande till nationalpark av ön Blå Jungfrun i Kalmar sund

rdfs:label: Miljö- och energidepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

type: punkt

text: I skrivelse den 9 september 1925 har landshövdingen i Kalmar län J. Falk, med förmälan att han med anlitande av för ändamålet till hans förfogande ställda penningmedel inköpt den i Kalmar sund inom Misterhults socken av nämnda län belägna ön Blå Jungfrun (Jungfrun 1), förklarat sig villig att jämlikt bifogat gåvobrev till Kungl. Maj:t och kronan med full äganderätt gravationsfri överlåta nämnda ö med vad därtill lagligen hörde utan annat villkor, än att ön genom Kungl. Maj:ts försorg bleve, så snart ske kunde, avsatt till nationalpark.

type: stycke

text: Kungl. Maj:t finner gott att såsom gåva emottaga omförmälda ö, varjämte Kungl. Maj:t förordnar, att densamma skall avsättas till nationalpark. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -


dcterms:title: Kungörelse (1926:183) angående avgifter för in- eller utbetalning i postgirorörelsen för tjänstebrevsberättigade m.fl.

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att tjänstebrevsrätt ävensom rätt att få postanvisning eller assurerad brevförsändelse befordrad till tjänstebrevsberättigad utan att postavgift erlägges av avsändaren eller lösen uttages hos adressaten jämväl skall innefatta rätt att för det ändamål tjänstebrevs- eller fribrevsrätten åtnjutes anlita postgirorörelsen, därvid beträffande avgifter för in- eller utbetalning bestämmelserna i förordningen den 5 mars 1920 (nr 130) angående utgörandet av postavgifter för tjänsteförsändelser skola äga motsvarande tillämpning.


dcterms:title: Kungörelse (1926:3) innefattande bestämmelser i anledning av konventionen den maj 1925 mellan Sverige och Finland angående renar i gränsområdena

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSL

text: Bestämmelser angående svenska lappars flyttning över finskt område.

beteckning: 1 §

text: Har, enligt av finsk myndighet hos länsstyrelsen i Norrbottens län gjord anmälan, person i Finland förordnats att från lapp, vilken vill begagna sig av i konventionen medgiven rätt att flytta över finskt område, mottaga föreskriven underrättelse om genomflyttningen, skall meddelande om förordnandet lämnas vederbörande lappfogde för att delgivas lapparna.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Lappfogden har att årligen göra sig underrättad om, huruvida flyttning över finskt område, på sätt i

text: 1 §

text: omförmäles, kommer att under året äga rum. Skulle det befinnas, att genomflyttning icke är att förvänta, har lappfogden att i god tid före den 28 april därom underrätta ej mindre länsstyrelsen än även länsmannen i Enontekis distrikt i Finland.

beteckning: 3 §

text: Skall i mål, som vid finsk domstol anhängiggjorts mot svensk lapp för överträdelse av de i konventionen meddelade bestämmelser om avverkning vid bränsletäkt å genomflyttningsväg, handling delgivas person, som är svensk medborgare och uppehåller sig här i riket, och göres från finsk sida hos länsstyrelsen framställning om medverkan för delgivningen, varde genom länsstyrelsens föranstaltande densamma verkställd i den ordning, som i allmänhet gäller för delgivning.

text: Kostnad, som föranletts av framställning, som nu sagts, skall utgå av allmänna medel. Vad till ersättning åt stämningsmän utbetalts skall, där det ej visas att part, som påkallat delgivningen, är meddellös, av länsstyrelsen anmälas till ersättning hos vederbörande.

text: Bestämmelser avseende renar, som olovligen uppehålla sig på det andra landets område.

beteckning: 4 §

text: Länsstyrelsen tillkommer att förordna dels vederbörande lappfogde dels ock landsfiskal, lapptillsyningsman eller andra lämpliga personer till det antal, som prövas erforderligt, (

kind: term

text: gränsrenvakt

text: ) att från visst område i Finland mottaga underrättelse, att renar härifrån riket olovligen uppehålla sig därstädes.

text: Vid förordnande till gränsrenvakt av annan person än lappfogden skall tagas i betraktande, att underrättelse må kunna tillställas vakten så bekvämt och skyndsamt som omständigheterna medgiva.

text: Länsstyrelsen skall meddela vederbörande finska landshövding gränsrenvakternas namn och adress samt det område i Finland, som med varje gränsrenvakts förordnande avses.

beteckning: 5 §

text: Har underrättelse, som i

text: 4 §

text: sägs, mottagits av annan gränsrenvakt än lappfogden, skall anmälan därom ofördröjligen göras hos denne.

text: Lappfogden har att lämna länsstyrelsen meddelande rörande inkommen underrättelse.

beteckning: 6 §

text: Uppehålla sig enligt erhållen underrättelse svenska renar olovligen i Finland, skall meddelande härom skyndsamt tillställas renarnas ägare samt åtgärder i övrigt av gränsrenvakt vidtagas för renarnas utdrivande ur Finland till område, där de må vistas.

beteckning: 7 §

text: Det tillkommer gränsrenvakt tillika att rörande finska renar, som olovligen uppehålla sig här i riket, avlåta föreskriven underrättelse till person i Finland, som förordnats att mottaga dylik underrättelse, så vitt angår det område, dit renarna inkommit.

text: Länsstyrelsen meddelar, med ledning av de uppgifter, som enligt konventionen skola till länsstyrelsen överlämnas, upplysning rörande de personer i Finland, vilka erhållit sådant uppdrag som i

text: första stycket

text: avses, samt det område i Sverige, för vilket envar av dem har att emottaga underrättelse.

text: Har underrättelse, varom nu är fråga, avlåtits av annan än lappfogden, skall anmälan om underrättelsens avsändande ofördröjligen göras till denne.

text: Lappfogden har att lämna länsstyrelsen meddelande rörande avlåten underrättelse.

text: Verkställighet.

beteckning: 8 §

text: Rörande indrivning av belopp, som jämlikt konventionen renägare eller annan är pliktig utgiva samt länsstyrelsen efter framställning av vederbörande myndighet i Finland förskottsvis utbetalt av allmänna medel, är stadgat i lag.


dcterms:title: Lag (1926:322) om rätten till vissa vatten i övre delen av Västerbottens län

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: I avseende å de områden av Västerbottens läns lappmark, beträffande vilka Konungens befallningshavande meddelat avvittringsutslag efter utgången av år 1915, skall, utan hinder av vad avvittringsutslagen och avvittringsakterna innehålla häremot stridande, till varje vid avvittringen särskilt utbrutet område, som ligger vid vatten, höra den del av vattenområdet jämte däri befintliga holmar, som är närmast det utbrutna områdets strand. Där vid avvittringen byalag, enstaka hemman eller nybygge uppdelats i två eller flera ägolotter, skall iakttagas, att byalaget, hemmanet eller nybygget tillkommande vattenområde skall anses såsom samfällighet för samtliga ägolotter.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1927.

text: Samma dag upphör att gälla det i avvittringsutslagen givna medgivandet, att hemmansägare eller åbo, som på grund därav, att vid avvittringen vattendrag undantagits för kronans räkning, skulle miste den fiskerätt, honom eljest tillkommit, skulle äga att utan avgift tills vidare begagna sig av den fiskerätt i samma vattendrag, vilken före avvittringen tillkommit inehavaren av den av honom brukade fastigheten.


rpubl:andrar: ikrafttr. av 2-14 §§

rpubl:andrar: upph. 8 §; ändr. 6 §

dcterms:identifier: SFS 1926:327 i lydelse enligt SFS 1932:225

dcterms:title: Lag (1926:327) om vad iakttagas skall i avseende å införande av lagen om delning av jord å landet

text: Den nu antagna lagen om delning av jord å landet skall jämte vad här nedan stadgas lända till efterrättelse från och med den dag, Konungen bestämmer.

text: Val av ägodelningsnämndemän så ock de åtgärder, som för inrättande av ägodelningsrätter enligt den nya lagen eljest erfordras, må efter ty Konungen bestämmer kunna äga rum innan den nya lagen i övrigt trätt i kraft.

text: Beträffande jorddelningsförrättning, som påbörjats innan den nya lagen trätt i kraft, skall nya lagen, där så ske kan, tillämpas å frågor, som vid förrättningen förekomma till behandling efter nya lagens ikraftträdande.

text: I fråga om talan emot och fastställelse av sådan förrättning skall nya lagen äga tillämpning, dock att frågan, huruvida talan må efter förrättningens avslutande föras emot åtgärd, som vidtagits innan nya lagen trätt i kraft, skall bedömas enligt äldre lag.

text: Mål, som före nya lagens ikraftträdande inkommit till ägodelningsrätt eller dess ordförande men icke därförinnan av samma rätt eller dess ordförande avgjorts, varde jämlikt äldre lag prövat av vederbörande enligt nya lagen inrättade ägodelningsrätt eller dess ordförande.

text: Jämkning på grund av fel i uträkning i skifte, som fastställts innan nya lagen trätt i kraft, må sökas inom förut stadgad tid.

text: I fråga om bestämmande av tomtgräns inom samhälle å landet, varest finnes tomtindelning såsom i stad, skall

text: 2 kap.

text: i lagen om fastighetsbildning i stad fortfarande äga tillämpning.

text: Beträffande vissa andra jorddelningsförrättningar inom samhälle å landet, för vilket skall föras fastighetsregister enligt de för stad meddelade bestämmelser, skall den nya lagen äga tillämpning allenast i den mån 5 och

text: 6 kap.

text: i lagen om fastighetsbildning i stad därom meddela föreskrift.

text: Genom nya lagen upphävas:

text: 12 kap.

text: och

text: 6 §§

text: samt

text: 13 kap.

text: jordabalken

text: 1 kap.

text: samt

text: 19 kap. 4 §

text: byggningabalken

text: stadgan den 9 november 1866 om skiftesverket i riket, dock att vad i

text: 5 kap.

text: av stadgan är om rågångar föreskrivet fortfarande skall äga tillämpning i mån bestämmelserna i lagen om fastighetsbildning i stad därtill föranleda;

text: lagen den 27 juni 1896 om hemmansklyvning, ägostyckning och jordavsöndring;

text: kungl. cirkuläret den 15 juli 1766 om länsgränssynerätt;

text: § 8 i förordningen den 1 augusti 1805 om skogarna i riket i vad den innehåller föreskrifter om villkor för delning av sockenallmänning samt om Konungens befallningshavandes befattning med frågor om delning av sådan allmänning;

text: kungl. brevet den 19 mars 1839 angående vissa föreskrifter rörande laga skifte i Gävleborgs län; samt, i den mån ej i

text: 8 §

text: annat sägs, kungörelsen den 18 februari 1859 om förändrade föreskrifter i avseende å besuttenhets- och skiftesväsendet i Stora Kopparbergs län;

text: tillika med alla de särskilda stadganden, vilka innefatta ändring eller förklaring av vad sålunda upphävda lagrum innehålla eller tillägg därtill, där ej här nedan annorlunda stadgas;

text: så ock vad i övrigt finnes i lag eller särskild författning stridande mot nya lagens bestämmelser.

text: Lag (1932:225).

text: Där i lag eller särskild författning förekommer hänvisning till lagrum, som ersatts genom bestämmelse i nya lagen, skall sådan bestämmelse i stället tillämpas.

text: Vad i lag eller författning stadgas i avseende å ledamot i ägodelningsrätt skall gälla om ägodelningsnämndeman.

text: 8 § har upphävts genom lag (1932:225).

type: upphavd

beteckning: 9 §

text: Vad om förbud mot avsöndring från lotshemman av krono- eller skattenatur är i kungl. brevet den 19 augusti 1823 samt förordningen den 9 juli 1862 stadgat skall äga motsvarande tillämpning i fråga om avstyckning.

text: Genom nya lagen och vad här ovan förordnats skola ej anses hava upphävts:

text: de genom lagen den 5 juni 1909 stadgade särskilda bestämmelser angående laga skiften i Jukkasjärvi och Karesuando socknar av Norrbottens län;

text: vad om hinder mot delning av samfälld husbehovsskog stadgas i lagen den 18 juni 1925 innefattande bestämmelser med avseende å upphävande av lagen den 5 juni 1909 om uteslutande tills vidare av rätten att erhålla laga skifte inom vissa områden; samt

text: lagen den 30 april 1925 rörande vissa laga skiften inom de på bekostnad eller med understöd av staten storskiftade delarna av Kopparbergs län.

text: Vad i lagen den 22 juni 1921 huru förhållas bör med ströängar vid ägostyckning inom Västerbottens och Norrbottens läns lappmark ävensom i lagen av samma dag om förbud mot avsöndring av ströängar inom nämnda lappmark stadgas skall äga motsvarande tillämpning i fråga om avstyckning.

text: Har upplåtelse av andel för viss fastighet i oskift mark ägt rum före den 1 januari 1897, och har lagfart därå meddelats innan den nya lagen trätt i kraft, skall den behörighet att påkalla skifte av denna mark, som, där upplåtelsen ej skett, kunnat tillkomma fastighetens ägare, i stället tillkomma ägaren av den upplåtna andelen.

text: Har, innan den nya lagen trätt i kraft, av hemman eller av sådan under särskilt nummer i jordeboken upptagen lägenhet, som ej tillkommit genom avsöndring, överlåtits viss till gränserna bestämd ägovidd, och skulle enligt äldre lag utbrytning av samma ägovidd ske genom ägostyckning, skall i avseende å utbrytningen därav den äldre lagen tillämpas, sakägarna dock obetaget att, där de så önska samt laga hinder icke möter, göra den överlåtna ägovidden till föremål för avstyckning.

text: I fråga om avsöndring, som skett innan den nya lagen trätt i kraft, skall vad i äldre lag stadgas fortfarande äga tillämpning, vederbörande emellertid obetaget att, där icke fastställelse å avsöndringen meddelats eller laga hinder eljest möter, göra det upplåtna området till föremål för avstyckning.


cells: Denna kungörelse gäller tillsvidare under den tid omförmälda mellan Sverige och Finland avslutade konvention, som träder i kraft denna dag, bibehåller giltighet.

type: rad

type: tabell

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Kungörelse (1926:4) innefattande bestämmelser om tullfrihet i vissa fall i anledning av konventionen den 9 maj 1925 mellan Sverige och Finland angående renar i gränsområdena

rdfs:label: Utrikesdepartementet S7

cells: Den, som vill begagna sig av rättighet att till Sverige, såsom nyss nämnts, införa varor, skall för polismyndigheten i Sverige förete av länsmannen i Enontekis distrikt utfärdat intyg angående mängd och beskaffenhet av de för varje gång medförda varorna och dessas produktionsort.

text: Begagnar sig person, tillhörande gränsbefolkningen i Enontekis socken i Finland, av den samma befolkning enligt sagda konvention medgivna rätt att med egna renar eller hästar färdas fram till järnvägslinjen Boden--Riksgränsen för avsättning av egna produkter och inköp av sina förnödenheter, må han tullfritt till Sverige införa nämnda produkter.


dcterms:title: Kungörelse (1926:8) angående inskränkning i betesrätt å sådan ohägnad mark inom Älvsborgs län, som skall anses vara till gemensamt mulbete upplåten

text: Kungl. Maj:t har, jämlikt § 5 mom. 3 i förordningen den 21 december 1857 (nr 59 s. 1) om ägors fredande emot skada av annans hemdjur samt om stängselskyldighet, sådant samma författningsrum lyder enligt lag den 15 juni 1923 (nr 218), funnit gott förordna, att inom Älvsborgs län å ohägnad mark, som enligt mom. 2 nämnda § skall anses vara till gemensamt mulbete upplåten, betande skall vara förbjudet dels av får, getter och hästar under hela året, dels ock av andra hemdjur under tiden intill den 1 juli varje år, allt därest icke samtliga delägare i marken annorlunda skriftligen överenskomma. Dylik överenskommelse, som skall delgivas länsstyrelsen i länet, må ingås att gälla under en tid av högst fem år.


rpubl:andrar: ändr. 50 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 46 §

rpubl:andrar: ändr. 7 § 1 mom

rpubl:andrar: upph. i vissa delar

rpubl:andrar: upph. 6 kap

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (1965: 908) om säkerheten på fartyg,

text: förordningen (

text: ) med närmare föreskrifter angående tillsyn å fartyg,

text: förordningen (

text: ) angående fartygs byggnad och utrustning,

text: förordningen (

text: ) angående vissa säkerhetsåtgärder vid nyttjande av fartyg (nyttjandeförordningen),

text: kungörelsen (1937:815) om skyddsåtgärder, som vid lastning och lossning av fartyg ankomma på befälhavaren m. fl.,

text: kungörelsen (1952:818) angående bostäder m. m. å fartyg för ombord anställda samt

text: kungörelsen (1959:408) om ständig vakthållning i vissa fall vid radiotelefon å fartyg.

text: En föreskrift eller ett beslut som har meddelats med stöd av de bestämmelser, som upphävs genom denna förordning och som gäller vid dennas ikraftträdande, skall fortfarande gälla och vid tillämpningen av den nya förordningen anses ha meddelats enligt denna. Den myndighet som meddelat föreskriften har bemyndigande att ändra eller upphäva den.

dcterms:title: Förordning (1927:184) angående fartygs byggnad och utrustning


dcterms:title: Lag (1927:25) innefattande ändring i gällande stadganden om nattvardsgång

rdfs:label: Civildepartementet


dcterms:title: Lag (1927:26) innefattande ändring i gällande stadganden om allmänt skriftermål


dcterms:title: Lag (1927:28) innefattande bestämmelser angående högmässogudstjänsts förrättande å annan plats än i kyrka


text: Denna förordning skall, såvitt här nedan icke annorledes sägs, träda i kraft den 1 januari 1951. Därvid skall dock iakttagas, att de nya bestämmelserna i

text: 1 § 1 mom.

text: andra stycket

text: och

text: § icke skola äga tillämpning, då beslut om nedsättning av aktiekapital eller om aktiebolags trädande i likvidation eller bolagsstämmas beslut om tillåtelse till fusionsavtal anmälts för registrering före den 1 januari 1950.

text: Bestämmelserna i

text: 2 §

text: i dess ändrade lydelse, i vad bestämmelserna avse förvärv av egen aktie, skola icke tillämpas då förvärvet skett före den 1 januari 1950.

text: Bestämmelserna i

text: 1 § 2 mom.

text: andra stycket

text: ävensom de därmed sammanhängande bestämmelserna i

text: 3 §

text: och

text: mom.,

text: 9 § fjärde stycket

text: samt åttonde och

text: nionde styckena

text: av anvisningarna skola träda i kraft den dag Konungen förordnar.

text: Har bolag åsatts taxering med stöd av bestämmelserna i

text: 6 § andra stycket

text: , skall - utan avseende å vad som finnes stadgat i övergångsbestämmelserna till förordningarna den 17 juni 1938, nr 373, och den 21 juni 1940, nr 545, samt i

text: första stycket

text: av dessa övergångsbestämmelser - vid taxering till utskiftningsskatt, som efter förenämnda taxering kan komma att åsättas bolaget, utskiftningsskatt utgå efter vad i

text: 1 § 1 mom.

text: andra stycket

text: denna förordning sägs.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-6, 8, 9 §§, anvisn.; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1 § 2 mom, 9 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1950:587 och 1951:443 såvitt avser 1 § 2 mom 2 st, 3 § 1, 4 mom, 9 § 4, 6 st samt 8, 9 st anvisn.

text: Denna förordning skall träda i kraft den 1 januari 1954; dock att äldre bestämmelser fortfarande skola äga tillämpning, då beslut om nedsättning av aktiekapital eller bolagsstämmas beslut om tillåtelse till fusionsavtal anmälts för registrering före den 1 januari 1953.

rpubl:andrar: ändr. 2, 4, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1958; därvid skall i tillämpliga delar gälla vad som finnes föreskrivet i övergångsbestämmelserna till taxeringsförordningen den 23 november 1956 (nr 623).

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1 § 1, 2 mom, 5 §

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas första gången vid taxering till utskiftningsskatt som sker 1991.

rpubl:andrar: ändr. 7, 9 §§

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om utskiftningsskatt skall upphöra att gälla vid utgången av år 1990. Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991 och tidigare års taxeringar. Har efter beslut om likvidation eller fusion medel utskiftats till aktieägare före utgången av år 1990 tillämpas lagen även vid senare års taxeringar.

dcterms:title: Lag (1927:321) om utskiftningsskatt

rdfs:label: Finansdepartementet

text: 1 mom. Svenskt aktiebolag, som utskiftar tillgångar, skall, på sätt i denna lag stadgas, till staten erlägga skatt (

text: utskiftningsskatt

text: ) å därvid utskiftat belopp, i den mån detta icke är att anse såsom återbäring av tillskjutet belopp.

text: Å sålunda bestämt beskattningsbart belopp skall utskiftningsskatt utgå med fyrtio kronor för varje fullt hundratal kronor därav.

text: Lag (1987:659).

text: 2 mom. Utskiftningsskatt skall icke erläggas, då aktiebolag genom fusion enligt

text: 14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385)

text: upplöses och uppgår i annat bolag, under förutsättning att moderbolaget alltsedan den 1 januari 1940 eller, om koncernförhållandet uppstått senare, alltsedan den dag, då dotterbolaget började bedriva verksamhet av något slag, vid varje tillfälle ägt aktier motsvarande mer än nio tiondelar av aktiekapitalet.

text: Uppgår aktiebolag, i annat fall än som sägs i föregående stycke, i annat bolag genom fusion enligt

text: 14 kap. 8 § aktiebolagslagen

text: eller enligt

text: 11 kap.

text: eller

text: 2 §

text: bankaktiebolagslagen (1987:618)

text: , kan efter medgivande utskiftningsskatteskulden övertas av det övertagande bolaget i enlighet med vad som anges i 3 § 4 mom. Sådant medgivande får lämnas om fusionen syftar till att uppnå en mera ändamålsenlig organisation och betalningen av utskiftningsskatten kan utgöra ett väsentligt hinder för fusionen samt fusionen inte kan antas vara ett led i åtgärder, som syftar till att erhålla obehörig skatteförmån för något av bolagen eller för någon som är i intressegemenskap med något av bolagen.

text: Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte vid fusion enligt

text: 14 kap. 8 § aktiebolagslagen

text: om moder- eller dotterbolaget bedriver penningrörelse eller handel med fastigheter.

text: Fråga om medgivande enligt andra stycket prövas av riksskatteverket vid fusion enligt

text: aktiebolagslagen

text: och av regeringen vid fusion enligt

text: bankaktiebolagslagen

text: . Lag (1987:659).

text: Med

text: utskiftat belopp

text: förstås vad bolaget i samband med nedsättning av aktiekapital eller vid bolagets upplösning utgiver i penningar eller annat till delägare i förhållande till hans andel eller efter annan i bolagsordningen eller i anslutning till beslutet om nedsättningen bestämd grund, i den mån vad sålunda utgivits icke enligt lagen om statlig inkomstskatt är att hänföra till utdelning från bolaget. Om bolag mot vederlag förvärvat egen aktie annorledes än i samband med nedsättning av aktiekapitalet eller vid inrop å auktion av för bolagets fordran utmätt aktie eller om dotterbolag annorledes än vid inrop, som nyss sagts, mot vederlag förvärvat aktie i moderbolaget, skall sådant vederlag, i den mån det icke hänföres till utdelning, likaledes anses såsom utskiftat belopp. I utskiftat belopp skall inräknas jämväl det belopp bolaget har att i utskiftningsskatt utgöra.

text: Förordning (1953:108).

text: (Jämför 1974:770 ö.b.)

text: 1 mom. Med tillskjutet belopp förstås bolags ingångsvärde, beräknat på sätt i 2 mom. här nedan sägs, med tillägg av vad som efter den tidpunkt, till vilken ingångsvärdet hänför sig, av delägare tillskjutits i penningar eller annat men med avdrag av vad som efter nämnda tidpunkt dels utskiftats till delägare, i den mån detta, enligt vad i

text: 4 §

text: a)

text: och

text: b)

text: här nedan sägs, är att anse såsom återbäring av tillskjutet belopp, dels ock utdelats till delägare och för vilket restitution av inkomst- och förmögenhetsskatt (B-skatt) ägt rum. Vid beräkning av tillskjutet belopp i fall, som i 3 och 4 mom. avses, skall iakttagas jämväl vad i nämnda moment är stadgat.

text: Förordning (1950:587).

text: 2 mom. Bolags ingångsvärde utgör vad av delägare sammanlagt tillskjutits i penningar eller annat för bolagets bildande; dock att beträffande bolag, för vilket något dess räkenskapsår gått till ända före den 1 mars 1925, skall såsom ingångsvärde anses bolagets egna fonder enligt fastställd balansräkning eller av likvidator upprättad redogörelse för det räkenskapsår, som gått till ända närmast före sistnämnda dag, därvid i balansräkningen eller redogörelsen upptagna vinstmedel skola medräknas allenast i den mån desamma enligt därom fattat beslut överförts till fonderade medel eller eljest till ny räkning.

text: 3 mom. Har aktiebolag nedsatt aktiekapital medelst indragning av egen aktie, som bolaget eller ett dess dotterbolag förvärvat mot vederlag, och har indragningen ägt rum under räkenskapsår, som gått till ända efter den 28 februari 1925, eller innehar bolaget vid sin upplösning egen mot vederlag förvärvad aktie, skall vid den i 1 mom. angivna beräkningen av tillskjutet belopp avdrag göras jämväl för belopp motsvarande detta vederlag, såvitt detsamma icke hänförts till utdelning eller jämlikt bestämmelserna i 2 § utgjort utskiftat belopp. Förordning (1950:587).

text: 4 mom. Har enligt vad i 1 § 2 mom. andra stycket stadgats medgivande lämnats till att utskiftningsskatteskulden må av moderbolaget övertagas, skall sistnämnda bolags tillskjutna belopp minskas med det belopp, som motsvarar skillnaden mellan dotterbolagets till utskiftningsskatt beskattningsbara belopp och den skatt, som vid fusionen skulle hava erlagts därest medgivande som nyss sagts icke lämnats. Förordning (1950:587).

ordinal: a

text: vad som utskiftas i samband med nedsättning av aktiekapital eller vid sådant förvärv av aktie som i

text: 2 §

text: sägs, i den mån bolagets egna fonder därigenom nedbringas under tillskjutet belopp;

ordinal: b

text: vad som - ändå att bolagets egna fonder därigenom icke nedbringas under tillskjutet belopp - i samband med inlösen av aktier enligt i fastställd bolagsordning gällande grunder utskiftas, i den mån det sålunda utskiftade beloppet icke överstiger vare sig vad till bolaget för dessa aktier inbetalats eller vad som utgör i bolaget befintligt tillskjutet belopp; dock att vad sålunda stadgas icke skall äga tillämpning om aktierna i bolaget till huvudsaklig del ägas eller på därmed jämförligt sätt innehavas - direkt eller genom förmedling av juridisk person - av en fysisk person eller ett fåtal fysiska personer; och

ordinal: c

text: vad som vid bolagets upplösning utskiftas, i den mån det utskiftade beloppet icke överstiger tillskjutet belopp.

text: Förordning (1953:108).

text: Med

text: återbäring av tillskjutet belopp

text: förstås:

text: Nedsättning av aktiekapital, som avses i denna lag, anses hava skett, när de utskiftade medlen blivit för delägarna tillgängliga för lyftning.

text: När aktiebolag skall anses upplöst, därom är i allmän lag stadgat.

text: Lag (1987:659).

text: Taxering till utskiftningsskatt skall äga rum året efter det då nedsättning av aktiekapital, förvärv av aktie som i

text: 2 §

text: avses eller upplösning skett.

text: Har beslut om likvidation vunnit laga kraft och fördröjes likvidationen oskäligt, må dock taxering ske, innan bolaget skall anses upplöst.

text: Förordning (1950:587).

text: Beslut om eftertaxering till utskiftningsskatt skall meddelas inom fem år efter det år bolaget upplösts.

text: Lag (1990:334).

text: Taxering till utskiftningsskatt skall ske i den kommun, där bolaget skall taxeras till statlig inkomstskatt.

text: Förordning (1950:587).

text: Uppgift till ledning för egen taxering (

text: deklaration

text: ) till utskiftningsskatt skall i enlighet med formulär, som fastställs av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, innehålla upplysning angående såväl vad i bolaget tillskjutits som vad därifrån utskiftats.

text: Deklaration för taxering enligt

text: 6 § andra stycket

text: skall lämnas efter föreläggande.

text: Deklaration för taxering till utskiftningsskatt i andra fall än i

text: andra stycket

text: sagts skall inom den tid och i den ordning, som gäller för bolags deklaration för statlig inkomstskatt, lämnas under det år, då taxeringen skall äga rum.

text: Vid upplösning av bolag genom fusion skall deklaration lämnas av det bolag, som genom fusionen upplöses. Har vid fusion medgetts, att utskiftningsskatteskulden får tas över av moderbolaget, skall deklarationen innehålla uppgifter för beräkning av det belopp varmed moderbolagets tillskjutna belopp skall minskas.

text: I övrigt gäller bestämmelserna i lagen (

text: ) om självdeklaration och kontrolluppgifter samt

text: taxeringslagen (1990:324)

text: i tillämpliga delar.

text: Riksskatteverkets beslut i ärende, som avses i

text: 1 § 2 mom.

text: andra stycket

text: , får inte överklagas.

text: Lag (1990:334).

text: Anvisningar.

text: Såsom tillskjutet belopp räknas i allmänhet tillskott av delägarna, vare sig det tillförts aktiekapitalet eller ej. Belopp, som inbetalts å aktie, för vilken aktierätt förverkats, ävensom tillskott enligt

text: och

text: 209 §§

text: i lagen den 22 juni 1911 om bankrörelse räknas ej såsom tillskjutet belopp.

text: Med bolags egna fonder förstås i denna förordning skillnaden mellan bolagets tillgångar och skulder enligt balansräkning (

text: ). Balanserad förlust, förbindelser å oguldet aktiebelopp, garantiförbindelser och dylikt anses härvid icke såsom tillgång. Så kallad förnyelsefond är att anse som skuld, i den mån fonden uppfyller villkoren i

text: 56 § 4)

text: lagen den 12 augusti 1910 om aktiebolag, varemot fond, som avsetts för ökning av tillgångar för stadigvarande bruk, ej må avdragas.

text: Vid beräknande av ingångsvärdet för bolag, för vilket något dess räkenskapsår gått till ända före den 1 mars 1925, skall såsom skuld upptagas bolaget år 1925 påförd inkomst- och förmögenhetsskatt (A-skatt) samt bevillning för inkomst.

text: Har delägare för bolagets bildande eller eljest tillskjutit annat än penningar, skall vad sålunda tillskjutits, därest detsamma åsatts värde, överstigande dess verkliga värde, vid det tillskjutna beloppets bestämmande upptagas till sitt verkliga värde.

text: Utskiftas tillgångar i fall som i

text: 4 § a)

text: sägs, måste en värdering göras av bolagets tillgångar vid tiden för utskiftningen. Till grund för detta värdes beräknande bör läggas den av bolaget senast före utskiftningen upprättade balansräkningen. Vid bestämmandet av vilka å balansräkningen upptagna tillgångar skola medräknas i värdet, skola givetvis samma grunder gälla, som i fråga om beräknande av storleken av bolags ingångsvärde.

text: Därest aktiebolag till delägare utskiftar annat än penningar, skall värdet av det sålunda utskiftade upptagas till belopp, som motsvarar saluvärdet vid tiden för utskiftningen.

text: Vid tillämpning av

text: 6 § andra stycket

text: måste uppskattning ske av de bolagets tillgångar, vilka ännu icke blivit realiserade.

text: Har vid fusion medgivits, att utskiftningsskatteskulden må övertagas av moderbolaget, skall dotterbolagets till utskiftningsskatt beskattningsbara belopp utgöra skillnaden mellan, å ena sidan, summan av dotterbolagets aktiekapital, reservfond och skuldregleringsfond och, å andra sidan, dotterbolagets tillskjutna belopp. Aktiekapital, reservfond och skuldregleringsfond skola vid denna beräkning upptagas till de belopp, vilka angivits i den fastställda balansräkningen för det räkenskapsår, som gått till ända närmast före fusionstillfället.

text: Där vid tillämpning av bestämmelsen i

text: 3 § 4 mom.

text: det belopp, varmed moderbolagets tillskjutna belopp skall minskas, är större än sistnämnda belopp, skall skillnadsbeloppet läggas till moderbolagets egna fonder, då fråga är om nedsättning av aktiekapitalet eller om förvärv av aktie som i

text: 2 §

text: avses, och till det utskiftade beloppet, då fråga är om upplösning av moderbolaget.

text: Förordning (1953:108).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungörelse (1927:380) angående stavning av ortnamn i officiella handlingar

text: Kungl. Maj:t har, med upphävande av hittills i ämnet gällande bestämmelser, funnit gott förordna, att vid stavning av ortnamn i jordebok, jordregister och andra officiella handlingar ävensom i skrifter, som jämlikt Kungl. Maj:ts beslut eller genom statens förvaltningsmyndigheters försorg utkomma från trycket skola, där ej för särskilda fall annorlunda är eller varder av Kungl. Maj:t föreskrivet, följas grunderna i åttonde upplagan av den utav svenska akademien utgivna ordlistan.


dcterms:title: Kungörelse (1927:437) angående grunder för tillgodogörande av kronans jakträtt

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: I den mån icke i särskilda författningar annorlunda stadgats, skall beträffande jaktutövning å kronans marker gälla följande bestämmelser:

text: 1:o Kronans jakträtt å dess hägnade jaktparker och djurgårdar, å mark, hörande till de kungliga lustslotten och andra till Konungens egen disposition ställda lägenheter, å kungsgårdar, kungsängar, kronoparker, från kronans jordbruksdomäner vid utarrendering undantagen skog och i övrigt kronan tillhörig, odisponerad mark samt å statens till bergshanteringens och sågverksrörelsens understöd anslagna skogar utövas av Konungen själv och på Konungens uppdrag av chefen för hans hovjägeristat jämte dem, som vid sådana tillfällen äro följaktiga.

text: 2:o Å nämnda områden, med undantag av dem, som äro ställda till Konungens egen disposition och där Konungen själv om jakten särskilt förordnar, må jakt idkas jämväl av chefen för domänverket.

text: 3:o Personal vid skogsstaten äger att å sådana i 2:o avsedda marker, som tillhöra dess tjänstgöringsområde, idka jakt efter varg, järv, räv, utter, grävling , iller, hermelin, vessla, sälhund, vildkanin, duv- och sparvhök samt kråka ävensom, med domänstyrelsens på särskilda skäl och begränsad tid lämnade tillåtelse, även efter annat vilt eller vissa arter därav.

text: Innehavare av skogstorp och odlingslägenhet å kronomark inom de sex nordligaste länen samt den, som med nyttjanderätt innehar å sådan mark upplåtet kolonat, ävensom innehavare av fjällägenhet ovan odlingsgränsen inom Norrbottens och Västerbottens län må, då domänstyrelsen med iakttagande av att fara för viltbeståndet därigenom ej får uppstå samt med samt nänsyn till omständigheterna i övrigt finner skäligt så medgiva, äga att å sådana i 2:o avsedda marker, som gränsa intill det upplåtna området, idka jakt efter i

text: första stycket

text: uppräknade djur samt erhålla sådan särskild tillåtelse till annan jakt, som där sist omförmäles; dock att medgivande eller tillåtelse, varom här sagts, må lämnas allenast för visst begränsat område.

text: 4:o Vid jakt, som idkas uti de i 2:o och 3:o omförmälda fall, må dock, med iakttagande i övrigt av vad i stadgan om jakt och fridlysning av vissa djurslag (jaktstadgan) samt andra allmänna bestämmelser må gälla beträffande förbud att å kronans marker jaga visst villebråd, utan Kungl. Maj:ts särskilda tillstånd jakten icke avse älg, hjort, rådjur, vildren eller svan.

text: 5:o Personal och elever vid skogsläroverken äga å de i 2:o avsedda områden idka jakt i enlighet med de bestämmelser, som därom av Kungl. Maj:t meddelas.

text: därest å kronopark stammen av */k/ älg, hjort eller rådjur */-k/ så förökat sig, att densamma ur jaktvårdssynpunkt lämpligen bör beskattas eller till förekommande av olägenhet eller hinder för skogsskötseln minskas, antingen på av styrelsen bestämnda villkor till lämplig person mot skälig ersättning upplåta rätt att under angiven tid fälla och behålla visst antal villebråd av berörda slag eller ock uppdraga åt revirförvaltningen att ombesörja den jakt, som må finnas erforderlig, med skyldighet för domänstyrelsen att i sistnämnda fall jämväl meddela föreskrift, huruvida vid sådan jakt fällt villebråd skall för statsverkets räkning försäljas eller om detsamma må av den jagande mot ersättning till statsverket behållas; samt att

text: därest å kronopark utarrenderande av rätten till jakt å */k/ annat villebråd */-k/ än nyss är sagt anses överensstämma med god jaktvård och i övrigt lämpligen böra ske, upplåta jakträtt, varom nu är fråga, på arrende under villkor och på sätt, som må finnas för skogs- och jaktvården betryggande.

text: 6:o På Kungl. Maj:t ankommer att uppdraga åt domänstyrelsen att

text: 7:o Vad i 6:o stadgats rörande kronopark skall äga tillämpning jämväl å annan i denna kungörelse avsedd mark, med undantag av sådan, som är ställd under Konungens egen disposition.

text: 8:o Sker upplåtelse av jakträtt å kronans jaktområde enligt 6:o eller 7:o,må till utövande av kronans jakträtt eljest jämlikt ovanstående bestämmelser berättigade personer å den med upplåtelsen avsedda mark utöva jakt allenast i omfattning, som är förenlig med den skedda upplåtelsen.


rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph. 3, 5 §§; ändr. författningsrubr., 1, 2, 4, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 4 §§

rpubl:andrar: upph. 6 §

rpubl:andrar: upph. 4 §; ändr. 1 §; ny 5 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: nuvarande 1, 2 §§ betecknas 2, 3 §§; ny 1 §

dcterms:identifier: SFS 1927:485 i lydelse enligt SFS 2025:1183

dcterms:title: Förordning (1927:485) om nedsättning av pengar hos myndighet

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Nedsättning av pengar enligt lagen (

text: ) om nedsättning av pengar hos myndighet får ske hos länsstyrelserna i Norrbottens, Örebro, Stockholms, Östergötlands, Västra Götalands eller Skåne län.

text: Förordning (2024:205).

text: Över ärenden som avses i lagen (

text: ) om nedsättning av pengar hos myndighet skall vederbörande länsstyrelse föra särskild dagbok.

text: I dagboken skall antecknas tiden då ett ärende har anhängiggjorts eller en skrivelse i ärendet har kommit in. Dagboken skall även innehålla en kortfattad redogörelse för vilka åtgärder som har vidtagits i ärendet och när de har vidtagits. Ärendena skall tas upp i fortlöpande nummerföljd för varje år. Ett ärende skall ända tills det avförs ha det nummer under vilket det först har tagits upp.

text: Till dagboken skall i varje ärende såsom bilagor fogas de handlingar som hör till ärendet samt, i fall då nedsatta medel har placerats på ett räntebärande konto, bevis över insättningen.

text: Förordning (2012:367).

text: Belopp som har nedsatts hos länsstyrelse enligt lagen (

text: ) om nedsättning av pengar hos myndighet ska bokföras under ett särskilt konto i de till Statskontoret ingående räkenskaperna.

text: Under året upplupen ränta ska tas upp i räkenskaperna så snart som möjligt under påföljande år.

text: Förordning (2025:1183).

text: 4 § Har upphävts genom förordning (1994:943).

text: Bestämmelser om hur nedsatta medel ska placeras finns i

text: 3 kap. 4 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210)

text: Förordning (2011:233).

text: 6 § Har upphävts genom förordning (1989:931).


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 7, 9 §§; ny 10 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 8, 9 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Har ett beslut meddelats före lagens ikraftträdande tillämpas fortfarande äldre bestämmelser, om beslutet överklagas.

rpubl:andrar: ändr. 9 a §

dcterms:identifier: SFS 1927:56 i lydelse enligt SFS 2012:76

dcterms:title: Lag (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet

text: Vägrar borgenär att mottaga erbjuden betalning av förfallen gäld, som skall erläggas i penningar, eller är på grund av borgenärs bortovaro eller sjukdom eller någon annan av honom beroende omständighet gäldenären hindrad att verkställa betalning av sådan gäld, äge gäldenären fullgöra betalningen genom att för borgenärens räkning nedsätta beloppet hos länsstyrelsen.

text: Lag samma vare, där gäldenären ej vet eller bör veta vem som är borgenär, så ock där ovisshet råder om vem av två eller flera som är rätt borgenär samt gäldenären icke skäligen kan anses pliktig att på eget äventyr bedöma, till vilken av dem betalningen skall erläggas.

text: Lag (1981:804).

text: Den som vill nedsätta penningar till betalning av gäld har att för länsstyrelsen uppgiva det förhållande, å vilket han grundar sitt anspråk att fullgöra betalningen genom nedsättning.

text: Vid verkställande av nedsättning åligger det ock gäldenären att angiva de omständigheter, som kunna vara erforderliga till förebyggande av misstag vid det nedsatta beloppets utbetalande. Sker det ej, och varder i följd därav beloppet betalt till annan än rätt borgenär, må gäldenären ej åberopa nedsättningen till befrielse från skulden.

text: Lag (1981:804).

text: Om verkställd nedsättning har gäldenären att, så vitt ske kan, ofördröjligen underrätta borgenären eller, i händelse flera kunna antagas göra anspråk på det nedsatta beloppet, en var av dem. Underlåtes det, svare gäldenären för förlust, som därigenom uppstår.

text: Gäldenären stånde fritt att vid nedsättningen förbehålla sig rätt att återtaga det nedsatta beloppet.

text: Varder nedsatt belopp återtaget, vare så ansett som om nedsättning icke ägt rum.

text: Har någon, till vars förmån nedsättning skett, hos länsstyrelsen givit till känna att han gör anspråk på nedsatt belopp, må gäldenären ej utan hans samtycke göra gällande förbehåll som i

text: 4 §

text: sägs, med mindre anspråket ogillats genom dom som äger laga kraft.

text: Lag (1981:804).

text: Har nedsättning föranletts av ovisshet om vem av två eller flera som är rätt borgenär, må länsstyrelsen icke utan att de äro därom ense till någon av dem utbetala det nedsatta beloppet, förrän genom dom i rättegång, som en av dem anhängiggjort mot den andre eller de övriga, eller genom förlikning eller på annat sätt blivit slutgiltigt avgjort vem som är rätt borgenär.

text: Lag (1981:804).

text: Är det nedsatta beloppet fortfarande innestående tio år efter nedsättningen och finns det inte anledning att anta att frågan om rätten till beloppet är beroende på prövning, får gäldenären lyfta beloppet, även om inte förbehåll har gjorts enligt

text: 4 §

text: . Gäldenären skall dock anmäla sig inom ett år. I annat fall tillfaller beloppet staten.

text: Lag (1981:135).

text: Medel som är nedsatta hos länsstyrelsen skall genast placeras på ett räntebärande konto. Detta behöver dock inte ske, om det kan antas att utbetalning kommer att göras inom två veckor från det att medlen sattes ned.

text: Räntan skall betelas till den som får lyfta beloppet.

text: Lag (1994:510).

text: Bestämmelserna i

text: 7 §

text: och

text: 8 § andra stycket

text: tillämpas också i andra fall när medel enligt författning har betalts in till en myndighet för att utges till den som är berättigad till medlen. Beloppet skall dock alltid stå inne så länge rätten till det är beroende av en framtida händelse.

text: Rätten att efter den tid som anges i

text: 7 §

text: lyfta inbetalda medel tillkommer den som har gjort inbetalningen eller, när medel har tagits ut genom en exekutiv förrättning, den som förrättningen har ägt rum hos.

text: Lag (1994:510).

beteckning: 9 a §

text: Ett beslut av länsstyrelsen får överklagas till tingsrätten på den ort där länsstyrelsen finns. Vid överklagande gäller lagen (

text: ) om domstolsärenden.

text: Regeringen meddelar föreskrifter om vilka länsstyrelser som ansvarar för uppgifter enligt denna lag.

text: Lag (2012:76).

ordinal: 9 a

text: Om det i annan lag har meddelats någon bestämmelse som avviker från vad som föreskrivs i denna lag, gäller den bestämmelsen.

text: Lag (1981:135).


dcterms:title: Lag (1927:71) om behörighet för diplomatisk tjänsteman att verkställa konsulär förrättning

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Förrättning eller annan åtgärd, som det enligt lag eller särskild författning ankommer på konsulär tjänsteman att utföra, må ock med laga verkan kunna verkställas av diplomatisk tjänsteman.


dcterms:title: Kungörelse (1927:73) angående skyldighet för förvaltande myndighet att i vissa fall underrätta om meddelat beslut

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att, där annat icke följer av i lag eller författning givna särskilda föreskrifter, förvaltande myndighet skall, då beslut meddelas i mål eller ärende, som rör kronan, genom översändande av avskrift av beslutet eller eljest på lämpligt sätt därom underrätta den myndighet, som i sådant mål eller ärende har att bevaka kronans rätt.