rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1963:687 i lydelse enligt SFS 1964:105

dcterms:title: Brev (1963:687) till överstyrelsen för yrkesutbildning angående särskilda bestämmelser om skolledare och lärare vid kommunala och landstingskommunala yrkesskolor, m.m.

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: I skrivelse den 30 maj 1963, nr 336, har riksdagen anmält sina beslut i anledning av Kungl. Maj:ts proposition, nr 170, angående statlig lönereglering för skolledare och lärare vid yrkesskolor, m.m. jämte i ämnet väckta motioner.

text: Med stöd av riksdagens omförmälda beslut godkänner Kungl. Maj:t förenämnda den 9 november 1963 träffade överenskommelse angående lönesättning m.m. för vissa skolledare och lärare vid kommunala yrkesskolor m.fl. läroanstalter.

text: Kungl. Maj:t, som i anledning av den beslutade löneregleringen inom yrkesskolväsendet framdeles vill utfärda vissa författningar, meddelar i avvaktan härå följande /k/ bestämmelser om skolledare och lärare vid kommunala och landstingskommunala yrkesskolor m.m. /-k/ Bestämmelserna skola gälla tills vidare från och med den 1 januari 1964 utan hinder av vad i skolstadgan sägs samt må tillämpas dessförinnan för genomförandet av löneregleringen från och med sagda dag eller i fråga om undervisningsskyldighet m.m. från och med den tidigare tidpunkt, som nedan i detta brev stadgas.

text: /r2/ Inledande föreskrifter

text: Bestämmelser i detta brev skola äga tillämpning beträffande

text: /k/ dels /-k/ skolledare, biträdande skolledare och lärare vid kommunala och landstingskommunala yrkesskolor (

text: inberäknat centrala verkstadsskolor

text: ), till vilka statsbidrag utgår enligt kungörelsen den 31 maj 1957, nr 480, om statsbidrag till yrkesskolor, dock icke för befattningshavare vid följande fristående tekniska skolor: Hässleholms stads tekniska skola, Karlstads tekniska aftonskola, Katrineholms stads tekniska skola, Kristinehamns tekniska skola, Luleå stads tekniska aftonskola, Norrbottens tekniska skola, Norrköpings stads tekniska aftonskola, Stockholms stads tekniska aftonskola, Sundsvalls stads tekniska skola, Växjö stads tekniska aftonskola, Örebro stads tekniska aftonskola och Örnsköldsviks tekniska skola,

text: /k/ dels /-k/ för lärare i yrkesämnen vid grundskolans högstadium,

text: /k/ dels ock /-k/ för kursföreståndare och lärare vid yrkesutbildningskurser för arbetslösa enligt kungörelsen den 29 juni 1945, nr 445, angående yrkesutbildningskurser för arbetslösa (

text: omskolningskurser

text: Bestämmelserna skola icke tillämpas beträffande lärare vid inbyggda skolor, såvitt gäller undervisning i yrkesarbete eller annat praktiskt arbete.

text: Det i 1 kap. 4 § skolstadgan angivna poängsystemet skall ligga till grund för bestämmande av avlöningsgrupp och undervisningsskyldighet för heltidsanställd rektor vid yrkesskola samt arvode och undervisningsskyldighet för deltidsanställd rektor och studierektor vid yrkesskola och för kursföreståndare vid omskolningskurser.

text: Vid tillämpning av poängsystemet på landstingskommunal yrkesskola skall sådan skola jämställas med kommunal yrkesskola.

text: /r2/ Kommunala och landstingskommunala yrkesskolor

text: /r2/ Organisatoriska bestämmelser

text: _______________________________________________________

sort: upphavd

text: 4 §

text: har upphävts genom kungörelse (

type: redaktionell

text: 5 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 6 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 7 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 8 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 9 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 10 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 11 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 12 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 13 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 14 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 15 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 16 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 17 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 18 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 19 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 20 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 21 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: Vid yrkesskolan i kommun inrättas ordinarie lärartjänster till det antal länsskolnämnden bestämmer.

text: Antalet skall utgöra 60 procent av antalet erforderliga heltidstjänster vid varaktiga heltidskurser.

text: Av det sammanlagda antalet heltidstjänster för yrkeslärare, som fordras vid varaktiga heltidskurser av verkstadsskolekaraktär, skola 20 procent placeras i lönegrad Ao 19.

text: 23 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 24 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 25 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 26 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 27 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 28 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 29 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 30 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 31 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 32 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 33 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 34 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: /r2/ Avlönings- och pensionsbestämmelser m.m.

cells: Rektors arbetsområde. Antal poäng Avlöningsgrupp

text: /k/ 1 mom. /-k/ Avlöningsgrupp för heltidstjänst såsom /k/ rektor /-k/ bestämmes med hänsyn till arbetsområdets omfattning uttryckt i poäng på sätt framgår av följande uppställning.

text: /k/ 2 mom. /-k/ Avlöningsgrupp enligt 1 mom. skall för tiden från och med den 1 januari 1964 bestämmas med hänsyn till arbetsområdets poängtal under redovisningsåret 1962/63.

text: Skolstyrelsen skall före den 15 december 1963 till länsskolnämnden inkomma med uppgift om nämnda poängtal. Nämnden skall så snart ske kan meddela beslut om avlöningsgrupp.

text: /k/ 3 mom. /-k/ För heltidsanställda rektorer gälla följande lönegrader:

text: Avlöningsgrupp I II III IV V VI lönegrad ABp 22 23 24 25 26 27

text: Rektor vid annan yrkesskola än fristående central verkstadsskola placeras i lönegrad Bp 1, därest rektors arbetsområde omfattar lägst 71 poäng.

cells: A. Lärare i yrkesarbete eller annat praktiskt arbete samt yrkesteori i kurser inom industri och hantverk (motsvarande):

cells: b) extra ordinarie med föreskriven pedagogisk utbildning utan dylik utbildning

cells: c) extra med föreskriven pedagogisk utbildning utan dylik utbildning

cells: B. Lärare i praktiska och yrkesteoretiska ämnen i kurser i husligt arbete:

cells: Lärare vid hushållstekniska yrkeskurser och lärare i yrkeskurser för utbildning av internatföreståndare

cells: b) extra med föreskriven utbildning utan dylik utbildning

cells: Lärare vid övriga kurser a) ordinarie b) extra ordinarie

cells: c) extra med föreskriven utbildning utan dylik utbildning

cells: C. Lärare i praktiska och yrkesteoretiska ämnen i kurser inom vårdyrken:

cells: D. Lärare i stenografi, maskinskrivning, kontorsteknik, butiksarbete, skyltning med textning och plakatmålning samt välskrivning:

cells: II. /k/ Lärare i läroämnen (tekniska, merkantila och andra teoretiska läroämnen) /-k/

cells: b) extra ordinarie utanför befordningsgång i befordringsgången

cells: c) extra d) adjunktsaspirant i befordringsgången

cells: B. Ämneslärare med huvudsakligen akademisk utbildning eller utbildning vid högre lärarinneseminariet i Stockholm:

cells: b) extra ordinarie utanför befordringsgång i befordringsgången

cells: d) ämnesläraraspirant i befordringsgången

cells: C. Ämneslärare med ingenjörsexamen vid tekniskt gymnasium, handelsgymnasieexamen eller folkskollärarexamen och därjämte viss vidareutbildning, ämneslärare med viss akademisk utbildning, samt, beträffande kurser för apotekstekniker, ämneslärare med farmacie kandidatexamen eller receptarieexamen:

cells: Lärare i teckning, musik eller gymnastik:

text: /k/ 1 mom. /-k/ För /k/ lärare /-k/ skall gälla den lönegradsplacering, som framgår av följande tabell och bestämmelserna i 2 och 3 mom. I tabellen angives jämväl undervisningsskyldighet för där avsedda lärare.

text: //n1// Icke-ordinarie lärare med föreskriven pedagogisk utbildning skall placeras i lönegrad Ag 15 och uppflyttas efter ett och ett halvt år till lönegrad Ae 17. Lärare utan dylik utbildning skall placeras i lönegrad Ag 15.

text: */k/ 2 mom. */-k/ Lärare i kurser i husligt arbete vid skolor med ambulerande verksamhet skall, om läraren har föreskriven utbildning, placeras i lönegrad Ao 15 respektive Ae 15. Lärare utan dylik utbildning skall placeras i lönegrad Ag 13.

text: */k/ 3 mom. */-k/ Lärare i teoretiska läroämnen vid utbildningskurser för systemmän och programmerare för automatisk databehandling samt vid två- och treåriga kurser för högre sekreterarutbildning skall, därest han uppfyller de för motsvarande lektorstjänst vid gymnasium i lönegrad A 25 respektive A 27 uppställda behörighetskraven eller har med utbildning för lektor i A 25 respektive A 27 för ifrågavarande undervisning likvärdig utbildning, placeras i lönegrad såsom adjunkt och skall dessutom erhålla arvodestillägg motsvarande skillnaden mellan den lön han skulle ägt uppbära som lektor i lönegrad A 25 respektive A 27 och den lön han uppbär.

text: */k/ 4 mom. */-k/ För lärare vid vissa specialkurser i övrigt bestämmas anställnings- och avlöningsvillkoren av Kungl. Maj:t efter framställning i varje särskilt fall.

text: */k/ 5 mom. */-k/ För undervisning i anatomi, bakteriologi, histologi, patologi och därmed jämförbara ämnen, som meddelas av läkare, skall ersättning utgå enligt samma grunder som enligt rekommendation från Svenska landstingsförbundet tillämpas vid sjuksköterskeskola.

text: */k/ 1 mom. */-k/ Följande avlönings- och pensionsförfattningar skola äga tillämpning på sätt Kungl. Maj:t framdeles kommer att närmare föreskriva.

text: Skolledare och lärare skola inordnas under statens allmänna avlöningsreglemente; övningslärare i teckning, musik och gymnastik skola dock inordnas under avlöningsreglementet för övningslärare.

text: Statens allmänmna tjänstepensionsreglemente skall därvid gälla för lönegradsplacerade rektorer och lärare.

text: Timlärarkungörelsen och Kungl. Maj:ts kungörelse den 28 juni 1962 (nr 482) om avlöningsförmåner till vissa pensionsavgångna rektorer och lärare skola gälla.

text: */k/ 2 mom. */-k/ Allmänna resereglementet skall äga tillämpning med iakttagande av de särskilda bestämmelser Kungl. Maj:t framdeles vill meddela.

text: Kungl. Maj:ts cirkulär den 8 maj 1953 angående reglerad befordringsgång för vissa icke-ordinarie lärare i läroämnen m.m.,

text: Kungl. Maj:ts brev den 30 juni 1959 med bestämmelser om anställnings- och avlöningsförhållanden för vissa icke-ordinarie ämneslärare med folkskollärarexamen, m. fl.,

text: Kungl. Maj:ts brev den 28 juni 1962 angående läraranställning i lönegrad Ag 15 eller Ag 13,

text: Kungl. Maj:ts brev den 28 juni 1962 angående särskild ersättning för i övningslärartjänst ingående undervisning i läroämne,

text: Kungl. Maj:ts brev den 28 juni 1963 angående vissa tillfälliga åtgärder för avhjälpande av lärarbristen i matematik, fysik, kemi och tekniska ämnen samt

text: Kungl. Maj:ts brev den 25 juli 1963 angående anställningsform för vissa icke-ordinarie lärare inom det allmänna skolväsendet m.m.

text: */k/ 3 mom. */-k/ I övrigt skola - i förekommande fall med iakttagande av vad Kungl. Maj:t framdeles kommer att härom föreskriva - bl.a. följande bestämmelser i tillämpliga delar gälla.

text: ________________________________________________________________________

text: 45 §

text: */k/ 2 mom. */-k/ Pensioneringsperiod III skall gälla för rektor, lärare i läroämnen och lärare i yrkesämnen.

text: Pensioneringsperiod II skall gälla för övningslärare i musik och i gymnastik samt pensioneringsperiod III för övningslärare i annat övningsämne.

text: /r2/ Grundskolans högstadium

text: 47 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 48 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: Lönegradsplaceringen och undervisningsskyldigheten för lärare i yrkesämnen på grundskolans högstadium, som angivas i

text: 47 §

text: ovan, skola vara desamma som för motsvarande lärare vid de kommunala och landstingskommunala yrkesskolorna.

text: I övrigt skall beträffande lärare i yrkesämnen på grundskolans högstadium i tillämpliga delar gälla vad i

text: 23 §§

text: 25 §

text: 29 §

text: 30 §

text: samt

text: 37 §§

text: är stadgat.

text: /r2/ Omskolningskurser m.m.

text: _______________________________________________________________________

text: Lönegradsplaceringen och undervisningsskyldigheten för lärare vid omskolningskurser skola vara desamma som för motsvarande lärare vid de kommunala och landstingskommunala yrkesskolorna. Lönegrad 19 skall icke förekomma för lärare i yrkesarbete eller annat praktiskt arbete samt yrkesteori i kurser inom industri och hantverk (motsvarande). Lärare vid omskolningskurs, där arbetsåret omfattar helt år, skall åtnjuta lön efter den löneklass, vars nummer med en enhet överstiger numret för den löneklass, i vilken läraren är placerad.

text: Vid kurser för utbildning av byggnadsarbetare omfattande högst fjorton veckor äger överstyrelsen bestämma att den, som tillfälligt anlitas som lärare, skall i stället för löneförmåner enligt

text: första stycket

text: uppbära ersättning motsvarande högst de löneförmåner, varom vederbörande gått miste i anställningen som byggnadsarbetare.

text: Lönegradsplaceringen och undervisningsskyldigheten för lärare i kurser för vuxna synskadade skola vara desamma som angivits för motsvarande lärare vid statens blindskolor i Kungl. Maj:ts brev från den 5 juni 1963 angående anslag för budgetåret 1963/64 till det obligatoriska skolväsendet m.m. respektive blindskolestadgan.

text: /r2/ Övergångsbestämmelser

text: Den som vid kommunal eller landstingskommunal yrkesskola innehar förordnande såsom heltidsanställd rektor vid utgången av år 1963 skall, om förordnandet omfattar även tid därefter, utan nytt förordnande anses inneha heltidstjänst såsom rektor enligt bestämmelserna i detta brev. Förordnandet skall utlöpa vid den tidpunkt, som bestämts då förordnandet meddelades, dock senast den 1 juli 1967.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: skola gälla utan hinder av vad i

text: 6 §

text: sägs.

text: Heltidsanställd rektor äger, därest detta är till fördel för honom, under löpande förordnandeperiod, dock längst intill den 1 juli 1967, bibehålla sin lönegradsplacering enligt kommunal central tjänsteförteckning och den löneklassplacering, som gäller för honom omedelbart före den 1 januari 1964, eller, om han är rektor vid central verkstadsskola, bibehålla den löneställning, som gäller för honom enligt avlöningsbestämmelserna för rektorer och lärare vid centrala verkstadsskolor.

text: Den som vid kommunal eller landstingskommunal yrkesskola innehar förordnande såsom deltidsanställd rektor vid utgången av år 1963 skall, om förordnandet omfattar även tid därefter, utan nytt förordnande anses inneha motsvarande befattning enligt bestämmelserna i detta brev. Förordnandet skall utlöpa vid den tidpunkt, som bestämts då förordnandet meddelades, dock senast den 1 juli 1967.

text: Lärare, som vid utgången av år 1963 innehar ordinarie tjänst vid yrkesskola eller är fast anställd vid central verkstadsskola, skall utan ansökan förordnas på motsvarande ordinarie enligt detta brev statligt reglerade tjänst under förutsättning att läraren haft kommunal anställning under 15 år eller uppnått 40 års ålder, under 10 år. Av länsskolnämnden fastställt antal ordinarie lärartjänster må härvid överskridas. Dylikt förordnande skall meddelas utan hinder, i förekommande fall, av bestämmelserna i

text: 23 §

text: och

text: 28 § första stycket

text: Vad nu sagts skall icke äga tillämpning beträffande lärartjänster i yrkesämnen i lönegrad Ao 19.

text: Annan lärare än som avses i

text: 58 § första stycket

text: , vilken vid utgången av år 1963 innehar ordinarie tjänst vid yrkesskola eller är fast anställd vid central verkstadsskola, skall i förekommande fall utan hinder av vad i

text: 28 § första stycket

text: sägs utan ansökan förordnas på motsvarande extra ordinarie enligt detta brev statligt reglerade tjänst räknat från och med den 1 januari 1964, i den mån han ej från samma tidpunkt förordnats å ordinarie enligt detta brev statligt reglerad tjänst.

text: Inom Stockholms yrkesskolstyrelses förvaltningsområde skall i förekommande fall utan hinder av vad i

text: 23 §

text: och

text: 28 § första stycket

text: sägs lärare, som vid utgången av år 1963 innehar ordinarie eller extra ordinarie tjänst vid yrkesskola, utan ansökan förordnas på motsvarande ordinarie respektive extra ordinarie enligt detta brev statligt reglerade tjänst från och med den 1 januari 1964. Fastställt antal ordinarie lärartjänster må härvid överskridas.

text: Ordinarie eller fast anställd yrkeslärare, som avses i 58 eller

text: 60 §

text: och som vid utgången av år 1963 är inplacerad i lägre lönegrad respektive innehar lägre löneställning än den som gäller för motsvarande ordinarie tjänst enligt detta brev, skall vid fortsatt förordnande på tjänsten bibehålla sin tidigare lönegradsplacering eller placeras i en mot tidigare löneställning svarande lönegrad till dess han med godkända vitsord genomgått av överstyrelsen anordnad pedagogisk kurs för utbildning av yrkeslärare samt tjänstgjort såsom heltidsanställd yrkeslärare under sammanlagt minst fyra år, därest han fullgjort tjänstgöring som assistentlärare, och eljest under sammanlagt minst sex år. För kvinnlig yrkeslärare skall därvid exmanen, som medför generell behörighet till tjänsten, jämställas med pedagogisk kurs och tjänstgöring såsom assistentlärare.

text: Den, som genomgått allmän yrkespedagogisk kurs för lärare utan tidigare speciell pedagogisk utbildning och tjänstgjort såsom heltidsanställd yrkeslärare under minst sju år, skall anses ha uppfyllt under nästföregående stycke angivna villkor för placering i lönegrad enligt detta brev.

text: Vad i denna paragraf sägs skall icke gälla fast anställd yrkeslärare vid central verkstadsskola, som vid utgången av år 1963 åtnjöt lön enligt

text: 3 § 3 mom.

text: avlöningsbestämmelserna för rektorer och lärare vid centrala verkstadsskolor i deras lydelse närmast före den 1 januari 1964.

text: Lärare, som avses i 58, 59 eller

text: 60 §

text: skall, därest detta är till fördel för honom, bibehålla den lönegradsplacering som vid utgången av år 1963 gäller för honom enligt kommunal central tjänsteförteckning, såvitt avser lärare vid kommunal eller landstingskommunal yrkesskola, enligt avlöningsbestämmelserna för rektorer och lärare vid centrala verkstadsskolor, såvitt avser fast anställd lärare vid sådan skola, samt enligt vederbörlig tjänsteförteckning, såvitt avser ordinarie eller extra ordinarie lärare inom Stockholms yrkesskolstyrelses förvaltningsområde.

text: Beträffande fast anställd ämneslärare vid central verkstadsskola, som enligt bestämmelserna i 58 eller

text: 59 §

text: från och med den 1 januari 1964 förordnas såsom ämneslärare i lönegrad A 19 på motsvarande tjänst, skall undervisningsskyldigheten, såvitt avser tjänstgöring vid central verkstadsskola, så länge han innehar samma tjänst utan hinder av vad i

text: 28 § andra stycket

text: sägs utgöra 24 veckotimmar.

text: För annan lärare i läroämnen, som avses i 58, 59 eller

text: 60 §

text: och för vilken enligt bestämmelserna i brevet den 28 juni 1963 angående bestämmelser om vissa kommunala och landstingskommunala yrkesskolor fastställts undervisningsskyldighet för läsåret 1963/64, må fastställd undervisningsskyldighet tillämpas till läsårets utgång utan hinder av vad i

text: 28 § andra stycket

text: sägs. Vad nu sagts skall gälla jämväl beträffande annan icke-ordinarie lärare i läroämnen som förordnats för läsåret 1963/64 och för vilken undervisningsskyldigheten för samma tid fastställts enligt nämnda brev.

text: Lärare i kurser inom vårdyrken, som vid utgången av år 1963 enligt kommunala bestämmelser innehar ämneslärartjänst vid kommunal eller landstingskommunal yrkesskola, må från och med den 1 januari 1964 tills vidare erhålla fortsatt förordnande på motsvarande enligt detta brev statligt reglerade tjänst och därvid, därest detta är till fördel för läraren, bibehålla den lönegradsplacering samt den undervisningsskyldighet, som enligt de kommunala bestämmelserna gällde för vederbörande omedelbart före den 1 januari 1964. Vad här sägs skall gälla endast i de fall läraren före den 1 januari 1964 fullgjort hela den i tjänsten ingående undervisningsskyldigheten inom yrkesskolan. Med yrkesskolan avses här ej inbyggd skola såvitt gäller undervisning i yrkesarbete eller annat praktiskt arbete.

text: Lärare, som under år 1963 eller del därav innehaft läraranställning vid kommunal eller landstingskommunal yrkesskola eller varit anställd som yrkeslärare vid grundskolans högstadium och som från och med den 1 januari 1964 eller senare övergår till statligt reglerad tjänst, som avses i detta brev, skall placeras och uppflyttas i löneklass (

text: lönerum

text: ) med utgångspunkt i den löneklassplacering, som närmast före den 1 januari 1964 gällt för honom i hans kommunalt reglerade tjänst.

text: För den som varit fast anställd lärare vid central verkstadsskola eller innehaft arvodesanställning vid omskolningskurs skall vad i

text: första stycket

text: sägs äga motsvarande tillämpning, därvid placering och uppflyttning i löneklass (

text: lönerum

text: ) skall ske med utgångspunkt i den löneklass, enligt vilken läraren åtnjutit lön.

text: Lärare, som avses i 58, 59 eller

text: 60 §

text: och som i den kommunalt reglerade tjänsten varit placerad i löneklass, som med mer än tre enheter överstigit numret å tjänstens lönegrad, eller åtnjutit lön enligt högre löneklass än den, i vilken han varit placerad, må tills vidare, för undvikande av minskning i sina kontanta löneförmåner, uppbära personlig lönefyllnad enligt de närmare bestämmelser Kungl. Maj:t framdeles vill meddela.

text: Den som vid höstterminens slut år 1963 är anställd som timlärare vid teknisk aftonskola och som under minst två terminer i följd tjänstgjort som timlärare vid skolan skall, därest detta är till fördel för honom, så länge han fullgör timlärartjänstgöring vid samma skola, uppbära timarvode jämte i förekommande fall särskild ersättning vid aftonundervisning efter den beteckning och löneklass som enligt kommunala bestämmelser senast varit tillämplig för honom.

text: Rektor eller lärare, som från och med den 1 januari 1964 eller senare övergår från kommunalt lönereglerad tjänst såsom rektor eller lärare, vilken icke varit förenad med pensionsrätt, till enligt detta brev statligt reglerad tjänst, må i pensionshänseende tillgodoräkna tidigare anställning efter särskilt prövning av statens personalpensionsverk.

text: Vad som föreskrives i 2 punkten första, tredje och

text: fjärde styckena

text: övergångsbestämmelserna till Kungl. Maj:ts brev den 15 januari 1960 angående föreskrifter i fråga om pensioneringsperioder och pensionsåldrar m.m., för anställningar, som avses i

text: 1 § 1 mom.

text: statens allmänna tjänstepensionsreglemente (SPR), skall äga motsvarande tillämpning beträffande sådan skolledare eller lärare, för vilken på grund av vad i det föregående stadgas annan pensioneringsperiod än enligt Kungl. Maj:ts brev den 9 november 1962 angående ändrad lydelse av bilagorna till förstnämnda brev blir från och med den 1 januari 1964 gällande; skolande härvid i angivna punkt

text: första stycket

text: föreskriven tid av fyra år räknas från och med den 1 januari 1964 och i samma punkt

text: tredje stycket

text: omförmälda anmälan göras senast den 30 juni 1964.

text: Beträffande skolledare eller lärare, som från och med den 1 januari 1964 erhåller enligt detta brev statligt reglerad tjänst eller befattning och som under tiden 1 juli - 31 december 1963 eller del av denna tid innehaft motsvarande tjänst eller befattning och därvid varit placerad i lägre lönegrad eller uppburit arovde efter oförmånligare grunder, skall vid bestämmande av avlönings- och pensionsförmåner för sådan tid så anses, som om tjänsten tillhört den nya högre lönegraden eller befattningen varit avlönad enligt de nya grunderna från och med den 1 juli 1963. Kungl. Maj:t vill framdeles meddela närmare bestämmelser om beräkning och utbetalning av dylika förmåner.

text: Ordinarie eller fast anställd lärare, som avses i 58 eller

text: 60 §

text: , skall, om han ej önskar övergå på motsvarande enligt detta brev statligt reglerade tjänst, inkomma med skriftlig anmälan härom före den 15 januari 1964. Anmälan skall ingivas till länsskolnämnden beträffande kommunal yrkesskola och till skolans styrelse beträffande landstingskommunal yrkesskola.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1963 och skall äga tillämpning jämväl i fall där sådan ansökan som avses i

text: 2 §

text: gjorts dessförinnan men godkännande av stiftelsehandlingar eller registrering av ändring i bolagsordning ännu icke skett.

type: stycke

text: Genom den nya lagen upphäves lagen den 14 juni 1946 (nr 313) om hypoteksaktiebolag.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 14 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 1990.

type: punkt

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen får, intill utgången av år 1992, föreskriva lägre kapitalkrav än som anges i

text: 4 a §

text: . Sådana föreskrifter får dock inte innebära att det kommer att gälla ett lägre kapitalkrav än som svarar mot kapitalbasens storlek i förhållande till placeringarnas värde vid lagens ikraftträdande eller mot den högre grad av kapitaltäckning som därefter har uppnåtts.

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 4 b § tredje stycket

text: får förlagsbevis och andra skuldförbindelser som utfärdats före lagens ikraftträdande räknas in i kapitalbasen även om den ursprungliga löptiden uppgår till mindre än fem år, dock endast till det lägre belopp som anges i lagrummet.

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 4 c § första stycket

text: får, intill utgången av år 1990, värdehandlingar och andra fordringar för vilka försäkringsbolag svarar hänföras till grupp B.

type: lista

rpubl:andrar: nya 4 a-4 d §§

text: Denna lag träder i kraft, i fråga om punkt 4 i övergångsbestämmelserna, den 1 januari 1991 och i övrigt den 1 mars 1991.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för sådana kreditaktiebolag som enligt lagen (

text: ) om skatteutjämningsreserv inte är berättigade till avdrag för avsättning till sådan reserv.

text: För andra kreditaktiebolag gäller äldre föreskrifter till utgången av det räkenskapsår som avslutas närmast efter den 1 mars 1991.

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 4 c § första stycket

text: får, intill utgången av år 1991, värdehandlingar och andra fordringar för vilka försäkringsbolag svarar hänföras till grupp B.

rpubl:andrar: ändr. 4 b, 4 c §§

rpubl:andrar: ändr. 13 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 1991.

text: För kreditaktiebolag som enligt lagen (

text: ) om skatteutjämningsreserv inte är berättigade till avdrag för avsättning till sådan reserv gäller bestämmelserna i punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om kreditaktiebolag.

text: För kreditaktiebolag som har ett räkenskapsår som påbörjats före den 1 mars 1991 och som vid lagens ikraftträdande ännu inte har avslutats gäller bestämmelsen i punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om kreditaktiebolag.

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 4 c § första stycket

rpubl:andrar: ändr. 4 c §

dcterms:title: Lag (1963:76) om kreditaktiebolag

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: I fråga om aktiebolag, som har till ändamål att driva lönerörelse och att genom utgivande av obligationer eller andra för den allmänna rörelsen avsedda förskrivningar upplåna för verksamheten erforderliga medel men i vars verksamhet bankrörelse icke ingår (

kind: term

text: kreditaktiebolag

text: ), skall gälla vad angående aktiebolag i allmänhet är föreskrivet i den mån ej annat följer av vad nedan stadgas.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Göres för registrering av kreditaktiebolag ansökan om godkännande av stiftelsehandlingar efter vad i lagen om aktiebolag är stadgat och finner registreringsmyndigheten hinder icke möta mot godkännande av handlingarna, skall den med eget yttrande underställa Konungen förslaget till bolagsordning. Konungen prövar, om förslaget överensstämmer med lag och författning så ock om och i vad mån med hänsyn till omfattningen och beskaffenheten av bolagets rörelse särskilda föreskrifter i bolagsordningen må erfordras. Vid godkännande av förslag till bolagsordning äger Konungen föreskriva, att bolaget ej utan särskilt medgivande av Konungen må driva verksamheten längre än viss tid.

text: Vad i

text: första stycket

text: stadgas skall i tillämpliga delar gälla jämväl vid ansökan om registrering av ändring i bolagsordning, varigenom tidigare registrerat aktiebolag blir att anse som kreditaktiebolag.

text: Bolagsordning för kreditaktiebolag må ej ändras utan Konungens godkännande.

beteckning: 3 §

text: Har Konungen föreskrivit att kreditaktiebolag ej må utan särskilt medgivande driva sin verksamhet längre än viss tid och fortsätter bolaget verksamheten efter utgången av denna tid, äger Konungen förordna, att bolaget skall träda i likvidation. Driver kreditaktiebolag eljest sin verksamhet i strid mot lag eller författning eller bestämmelse i bolagsordningen, äger Konungen förelägga bolaget att inom viss tid vidtaga åtgärd för rättelses vinnande. Vidtages ej åtgärd som nu sagts inom den bestämda tiden, äger Konungen förbjuda, att bolagets verksamhet fortsättes, och förordna, att bolaget skall träda i likvidation.

text: Har Konungen meddelat förordnande att kreditaktiebolag skall träda i likvidation, utser Konungen tillika en eller flera likvidatorer att verkställa likvidationen. Med avseende å denna skall så anses som hade förordnandet meddelats av rätten. Likvidator äger av bolaget uppbära arvode till belopp som bestämmes av Konungen.

beteckning: 4 §

text: Konungen äger medgiva kreditaktiebolag undantag, helt eller delvis, från vad i lag stadgas rörande skyldighet för aktiebolag att verkställa avsättning av vinstmedel med hänsyn till förhållandet mellan bolagets skulder och summan av aktiekapital, reservfond och skuldregleringsfond.

beteckning: 4 a §

text: Ett kreditaktiebolag skall vid varje tidpunkt ha en kapitalbas, beräknad enligt

text: 4 b §

text: , som motsvarar åtta procent av värdet av bolagets placeringar, beräknat enligt

text: 4 c §

text: kapitalkrav

text: Lag (1989:1090).

ordinal: 4 a

beteckning: 4 b §

text: Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligt sista stycket. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften av kapitalbasen.

text: Med primärt kapital avses:

text: A. Eget kapital.

text: B. Sjuttio procent av skatteutjämningsreserven.

text: Med supplementärt kapital avses det nominella värdet av förlagsbevis och andra skuldförbindelser med en ursprunglig löptid av minst fem år och med rätt till betalning först efter bolagets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Bevis och andra skuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger fem år skall tas upp till ett belopp som motsvarar tjugo procent av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen.

text: Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, enligt medgivande av regeringen eller efter regeringens bemyndigande av bankinspektionen, räknas andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena.

text: Från summan av det primära och supplementära kapitalet skall räknas av det bokförda värdet av vad som har skjutits till som aktiekapital eller i annan form i ett företag som driver något slag av finansiell verksamhet som kräver tillstånd. Någon avräkning skall dock inte göras om tillskottet uppgår till högst fem procent av företagets egna kapital eller motsvarande och det sammanlagda bokförda värdet av sådana tillskott inte överstiger tio procent av bolagets egna kaptial. Avräkning skall inte heller göras för tillskott i företag som omfattas av bestämmelserna i

text: 4 d §

text: Lag (1990:1308).

ordinal: 4 b

beteckning: 4 c §

text: Kapitalkravet enligt

text: 4 a §

text: bestäms i förhållande till bolagets tillgångar samt sådana garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden som innebär en kreditrisk för bolaget (

text: placeringar

text: ). Placeringarna delas in i följande grupper:

text: A. Tillgångar och åtaganden som avses i

text: 2 kap. 10 § första stycket

text: A

text: bankrörelselagen (1987:617)

text: B. Tillgångar och åtaganden som avses i

text: 2 kap. 10 § första stycket

text: B

text: bankrörelselagen

text: C. Tillgångar och åtaganden som avses i

text: 2 kap. 10 § första stycket

text: C

text: bankrörelselagen

text: D. Tillgångar och åtaganden som avses i

text: 2 kap. 10 § första stycket

text: D

text: bankrörelselagen

text: sådana tillskott som enligt

text: 4 b §

text: sista stycket skall räknas av från kapitalbasen,

text: tillskott i företag som omfattas av bestämmelserna i

text: 4 d §

text: de placeringar som anges i

text: första stycket

text: A,

text: fordringar mot företag som ingår i samma koncern som kreditaktiebolaget och som omfattas av bestämmelser om konsoliderat kapitalkrav samt

text: fordringar som har garanterats av ett företag som ingår i samma koncern som kreditaktiebolaget och som omfattas av bestämmelser om konsoliderat kapitalkrav.

text: Vid bestämmandet av kapitalkravet undantas

text: tjugo procent av summan av de placeringar som anges i

text: första stycket

text: B,

text: femtio procent av summan av de placeringar som anges i

text: första stycket

text: C samt

text: hela summan av de placeringar som anges i

text: första stycket

text: D.

text: I övrigt skall vid bestämmandet av kapitalkravet placeringarna tas upp till sammanlagt

text: Tillgångar värderas till sitt bokförda värde.

text: Garantiförbindelser med anknytning till kreditgivning värderas till sitt nominella belopp.

text: Övriga garantiförbindelser värderas till halva sitt nominella belopp.

text: Andra åtaganden på kapitalmarknaden värderas till sitt nominella belopp, om inte regeringen föreskriver ett lägre belopp.

text: Till grund för bestämmandet av kapitalkravet enligt

text: tredje stycket

text: skall placeringarna värderas enligt följande:

text: Regeringen får bemyndiga bankinspektionen att meddela sådana föreskrifter som enligt denna paragraf ankommer på regeringen.

text: Lag (1991:1021).

ordinal: 4 c

beteckning: 4 d §

text: Om ett kreditaktiebolag har ett dotterföretag, skall vad som föreskrivs i

text: 4 a §

text: om kapitalkrav tillämpas även på koncernen (

text: konsoliderat kapitalkrav

text: Koncernens kapitalbas och placeringar skall bestämmas med tillämpning av de regler som enligt

text: 11 kap. 11 § aktiebolagslagen (1975:1385)

text: gäller för upprättandet av koncernbalansräkningar. Även den del av kapitalbasen som belöper på minoritetsandelar skall ingå. Redovisad goodwill skall räknas av från primärt kapital. Placeringarna skall tas upp till de värden som föreskrivs i

text: 4 c §

text: eller, om dotterföretaget inte är ett kreditaktiebolag, i annan lag.

text: Lag (1989:1090).

ordinal: 4 d

beteckning: 5 §

text: Kreditaktiebolag skall stå under tillsyn av bankinspektionen såframt ej Konungen, om så från allmän och enskild synpunkt finnes utan olägenhet kunna ske, medgiver befrielse därifrån. Sådant medgivande lämnas för viss tid eller tills vidare.

text: Ledamot av eller befattningshavare hos bankinspektionen må ej vara ledamot i styrelsen för eller anställd hos kreditaktiebolag. Ej heller må ledamot av eller befattningshavare hos bankinspektionen vara aktieägare i sådant bolag.

text: Med avseende å tillsynen skall gälla vad nedan stadgas i

text: 14 §§

beteckning: 6 §

text: Bankinspektionen skall övervaka att bolaget i sin verksamhet ställer sig till efterrättelse de lagar och andra författningar, som hava avseende å kreditaktiebolag, ävensom den för bolaget gällande bolagsordningen samt de föreskrifter, som med stöd av stadgande i lag eller bolagsordning meddelats av bolagstämma eller styrelse.

text: Det åligger inspektionen att jämväl i övrigt med uppmärksamhet följa bolagets verksamhet i den mån så erfordras för kännedom om de förhållanden, som kunna inverka på bolagets säkerhet.

text: Inspektionen är icke på grund av vad här föreskrivits pliktig att övervaka iakttagandet av bestämmelser, som avse enskild aktieägares rättigheter eller skyldigheter i förhållande till bolaget eller till annan aktieägare eller som angå bolagets inre angelägenheter.

text: Inspektionen äger, där så finnes erforderligt, förordna en revisor att med övriga revisorer deltaga i granskningen av styrelsens och verkställande direktörens förvaltning samt bolagets räkenskaper. Inspektionen äger när som helst återkalla förordnande som här avses och i stället utse ny revisor.

text: Lag (1982:1147).

text: Har styrelse, verkställande direktör eller bolagsstämma fattat beslut, som står i strid mot lag eller bolagsordning, må bankinspektionen förbjuda verkställighet av beslutet. Inspektionen må ock förelägga styrelsen eller verkställande direktören att, om beslut som nyss sagts gått i verkställighet, göra rättelse där så kan ske samt att fullgöra vad styrelsen eller verkställande direktören åligger enligt lag eller bolagsordning. Sådant föreläggande må dock icke, utom vad angår innehållet av vinst- och förlusträkning eller balansräkning, av inspektionen meddelas i fråga om i lag givna föreskrifter, vilkas överträdande är belagt med straff.

text: Ändå att avvikelse från lag eller bolagsordning icke skett, äger inspektionen meddela de erinringar i fråga om bolagets verksamhet, som inspektionen kan finna påkallade.

text: Där inspektionen så finner erforderligt, må inspektionen meddela närmare föreskrifter om sättet för förande av bolagets räkenskaper, om förvaring av värdehandlingar och om inventering av dessa.

text: Bankinspektionen äger sammankalla bolagets styrelse, när sådant prövas nödigt. Har styrelsen icke efterkommit av inspektionen framställd begäran om utfärdande av kallelse till extra bolagsstämma, må kallelse utfärdas av inspektionen.

text: Den som enligt av Konungen meddelade bestämmelser har befogenhet att företräda inspektionen äger närvara vid bolagsstämma eller av inspektionen utlyst styrelsesammanträde och deltaga i överläggningarna.

text: Bolagets styrelse och verkställande direktör åligger:

text: att när som helst för den befattningshavare hos bankinspektionen, som enligt av Konungen meddelade bestämmelser har att i sådant avseende företräda inspektionen, hålla bolagets kassa och övriga tillgångar samt böcker, räkenskaper och andra handlingar tillgängliga för granskning;

text: att å tider, som inspektionen bestämmer, och enligt av inspektionen fastställda formulär upprätta och till inspektionen insända översikter, utvisande bolagets tillgångar och skulder, ävensom uppgift om villkoren för lån som bolaget upptager och utlämnar;

text: att, så snart det kan ske, till inspektionen insända i avskrift styrelsens och verkställande direktörens förvaltningsberättelse jämte vinst- och förlusträkning samt balansräkning, revisionsberättelsen med tillhörande handlingar ävensom protokoll över förhandlingarna vid ordinarie bolagsstämman;

text: att jämväl i övrigt meddela inspektionen eller sådan befattningshavare därstädes, som ovan sagts, alla de upplysningar rörande bolaget, som av dem äskas; samt

text: att, där inspektionen finner anledning till antagande att bolaget gjort sådana förluster att tio procent av aktiekapitalet förlorats, på inspektionens anmodan ofördröjligen låta upprätta bokslut och kalla revisorerna att granska detta.

text: Träder bolaget i likvidation, äger bankinspektionen förordna ombud, som har att närvara vid likvidatorernas sammanträden med rätt att yttra sig till protokollet samt att i övrigt övervaka likvidationen.

cells: Inspektionen äger under bolagets likvidation i avseende å och bolagsstämma enahanda befogenhet som, innan bolaget likvidation, enligt denna lag tillkommer inspektionen styrelse, verkställande direktör och bolagsstämma.

text: Likvidatorerna skola bereda ombudet tillfälle att när som helst inventera bolagets kassa och övriga tillgångar samt granska bolagets böcker, räkenskaper och andra handlingar; och må av ombudet begärd upplysning angående förvaltningen ej av likvidatorerna förvägras.

text: Bankinspektionen äger förelägga vite vid meddelande av föreskrift eller förbud enligt denna lag.

text: Talan mot bankinspektionens beslut enligt denna lag föres hos Konungen genom besvär. Inspektionens beslut skall lända till efterrättelse utan hinder av att talan däremot föres, om ej Konungen annorlunda förordnar.

text: Styrelseledamot, likvidator eller befattningshavare hos bolaget, vilken uppsåtligen eller av grov vårdslöshet till bankinspektionen eller den befattningshavare hos inspektionen som företräder denna meddelar oriktig eller vilseledande uppgift angående omständighet som det ålegat honom att lämna upplysning om, döms till böter eller fängelse i högst ett år.

text: Lag (1991:286).

text: De kreditaktiebolag som omfattas av bankinspektionens tillsyn skall med årliga avgifter bekosta inspektionens verksamhet enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Bolagen skall också betala ersättning till revisorer och ombud som förordnats enligt 6 eller

text: 10 §

text: . Ersättningens storlek bestäms av bankinspektionen.

text: Lag (1988:754).


dcterms:title: Cirkulär (1964:115) till samtliga statsmyndigheter angående utnyttjande av statliga och statsbidragsberättigade byggnadsobjekt vid praktisk utbildning av byggnadsarbetare

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet AA

text: För att öka möjligheterna att åstadkomma övningsobjekt för praktisk utbildning av byggnadsarbetare är det angeläget att statliga och statsbidragsberättigade byggen ställas till förfogande som övningsbyggen, när detta är lämpligt med hänsyn till lokala, utbildningsmässiga och tekniska förhållanden. Statliga och statsbidragsberättigade byggen böra med hänsyn härtill förberedas på sådant sätt, att deras användning som övningsobjekt underlättas. Det åligger statsbidragsgivande myndighet att i samband med att statsbidrag beviljas hos mottagaren av statsbidraget framhålla vikten av att nämnda förberedande åtgärder vidtagas. På arbetsmarknadsstyrelsen ankommer att medverka till att överläggningar komma till stånd med berörda myndigheter om vilka byggnadsobjekt som skola ställas till förfogande som övningsbyggen.


dcterms:title: Kungörelse (1964:13) angående fastställande av ränta å vissa lån med statlig kreditgaranti

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Kungl. Maj:t har funnit gott förordna, att räntan å lån varom förmäles i dels kungörelsen den 11 oktober 1946 (nr 676) angående statlig kreditgaranti för lån åt den, som avlagt akademisk eller därmed jämförlig examen, dels kungörelsen den 30 april 1948 (nr 210) angående statlig kreditgaranti för lån å den som genomgått polisskola, dels kungörelsen den 16 juni 1950 (nr 469) angående studielån med statlig kreditgaranti, dels kungörelsen den 30 juni 1952 (nr 570) angående studielån med statlig kreditgaranti åt s.k. flyktingstudenter, dels kungörelsen den 31 maj 1957 (nr 276) med särskilda bestämmelser om studielån åt flyktingstudenter, dels ock kungörelsen den 30 juni 1959 (nr 436) med särskilda bestämmelser om studielån åt vissa utländska studerande, de båda sistnämnda kungörelserna i vad de avse studielån med statlig kreditgaranti, skall från och med den 1 mars 1964 tills vidare utgöra 5 procent.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Genom förordningen upphävs

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för vissa lanthushållsskolor,

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till vissa privatskolor,

text: förordningen (

text: ) om minskning av vissa statsbidrag till riksinternatskolor m. m.,

text: Arvodestjänster som studierektor, huvudlärare och institutionsföreståndare får finnas kvar så lång tid efter utgången av juni 1988 som kan fordras för att få innehavarnas anställning på tjänsterna att upphöra.

text: Vid ledighet på arvodestjänst som avses i punkt 4 får vikarie inte förordnas på tjänsten.

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 40 §§

text: om skyldighet för styrelse för skola att lämna uppgift enligt

text: och

text: 10 §§

text: resp. om beräknat antal elever och klasser den 15 januari skall under 1988 fullgöras senast den 15 juni.

text: förordning (1984:234) om resurstimmar i gymnasieskolutbildning vid riksinternatskolor m. m.

rpubl:andrar: ny 22 §

rpubl:andrar: ändr. 22 §

rpubl:andrar: ändr. 13, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §; ny 16 §

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 1 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 mars 1988. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1964:137) om statsbidrag till vissa privatskolor

text: Denna förordning gäller följande privatskolor, nämligen Göteborgs högre samskola och Sigrid Rudebecks gymnasium i Göteborg, Franska skolan i Stockholm och Lundsbergs skola i Storfors.

text: Förordning (1983:198).

beteckning: 1 a §

text: Göteborgs högre samskola för undervisning motsvarande årskurserna 1--9 av grundskolan samt de treåriga linjerna och den tvååriga sociala linjen i gymnasieskolan,

text: Franska skolan för undervisning motsvarande årskurserna 1--9 av grundskolan och de treåriga linjerna i gymnasieskolan,

text: Lundsbergs skola för undervisning motsvarande årskurserna 7--9 av grundskolan och de treåriga linjerna i gymnasieskolan och

text: Sigrid Rudebecks gymnasium för undervisning motsvarande de treåriga linjerna i gymnasieskolan.

text: Förordning (1985:600).

text: Statsbidrag lämnas till huvudmannen för

ordinal: 1 a

beteckning: 1 b §

text: avlöning för rektorer och studierektorer samt för lärare på gymnasieskolenivå (avlöningsbidrag) och

text: tilläggspensionsavgift för personal som omfattas av avlöningsbidraget.

text: Förordning (1983:198).

text: Statsbidrag lämnas enligt föreskrifterna i denna förordning till kostnader för

ordinal: 1 b

beteckning: 1 c §

text: studie- och yrkesorientering,

text: hälsovård,

text: avlöning av elevhemsföreståndare,

text: undervisning på grundskolenivå,

text: kostnader för resor för lärare på gymnasieskolenivå i samband med fyllnadstjänstgöring.

text: Förordning (1983:198).

text: Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om statsbidrag till

ordinal: 1 c

text: Som allmänna villkor för statsbidrag gälla, att skolan är anordnad och drives enligt privatskolförordningens bestämmelser samt att huvudmannen ställer sig till efterrättelse de övriga föreskrifter avseende skolan som regeringen, skolöverstyrelsen eller länsskolnämnden meddelar.

text: Förordning (1975:628).

text: Statsbidrag beräknas för tiden den 1 juli--den 30 juni (

text: redovisningsår

text: Avlöningsbidraget beräknas med hänsyn till antalet i föreskriven ordning inrättade tjänster som rektor och lärare samt ordinarie tjänster som studierektor.

text: Tjänst är bidragsgrundande endast i den mån däri ingår undervisning eller annan tjänstgöring, som avses i timplan, annan föreskrift eller särskilt medgivande och som anordnats för helt redovisningsår eller helt läsår. Till sådan tjänstgöring räknas ej arbete vid internat.

text: Ingår i tjänst undervisning, som anordnats för kortare tid än helt läsår, skall tjänsten utan hinder därav vara bidragsgrundande, om anordningen vidtagits med stöd av gällande föreskrifter och avser minst en hel termin. Tjänsten skall i sådant fall räknas som hälften av motsvarande tjänst för helt år.

text: Om undervisning på grundskolenivå ingår i en lärartjänst, är tjänsten i denna del ej bidragsgrundande för avlöningsbidraget.

text: Förordning (1983:198).

text: Bidragsgrundande tjänster äro antingen hela tjänster eller deltjänster.

text: Till hela tjänster hänföras a) tjänst som rektor och ordinarie tjänst som studierektor, b) lärartjänst, som är förenad med full tjänstgöring och som innehaves av ordinarie, extra ordinarie eller extra lärare eller, om innehavare saknas, uppehålles av sådan tjänsteman eller av pensionsavgången lärare med full tjänstgöring.

text: Lärartjänst anses förenad med full tjänstgöring, även om lärarens undervisningsskyldighet nedsatts enligt vad därom särskilt stadgas eller full tjänstgöring ej kunnat beredas honom. Tilläggstimmar inräknas ej i hel tjänst. Kungörelse (1967:172).

beteckning: 7 §

text: Till deltjänster hänföras tjänster för sådan undervisning, som ej ingår i hela tjänster.

cells: */k/Hel tjänst med undervisningsskyldighet om veckotimmar eller medeltal veckotimmar*/-k/

type: rad

type: tabell

text: Varje veckotimme av deltjänst räknas som en bråkdel av motsvarande hel tjänst enligt följande, nämligen

text: Ingår i deltjänst ämnen för vilka ej fordras samma antal veckotimmar för hel tjänst, beräknas statsbidrag särskilt för varje ämne. Kungörelse (1971:350).

beteckning: 8 §

text: Huruvida bidragsgrundande tjänster äro hela tjänster eller deltjänster bestämmes med hänsyn till förhållandena vid vårterminens början.

text: Beträffande tjänst, som avses i

text: 4 § tredje stycket

text: och som ej finns under vårterminen, skola i stället förhållandena vid höstterminens slut vara avgörande.

beteckning: 9 §

text: Ingår fyllnadstjänstgöring i lärartjänst, beräknas avlöningsbidraget särskilt för varje skola, där med tjänsten förenad undervisning fullgöres. Hel tjänst delas därvid i förhållande till antalet veckotimmar vid varje skola. Om full tjänstgöring på tjänsten är ett annat antal veckotimmar än det för sådan tjänst avtalade antalet veckotimmar eller medeltalet veckotimmar, omräknas varje del av tjänsten till närmaste antal hela bråkdelar som avses i

text: 7 § andra stycket

text: Vid tillämpningen av

text: första stycket

text: beräknas tjänstgöringens omfattning vid varje skola efter de grunder som gälla vid fördelning av lönekostnaderna mellan skolorna. Kungörelse (

text: Årslönebeloppet för biragsgrundande tjänst bestämmes med hänsyn till förhållandena vid vårterminens början eller i fall som avses i

text: 8 § andra stycket

text: vid höstterminens slut samt beräknas, om ej annat föjer av

text: 11 §

text: , efter den lönegrad (

text: löneklass

text: ) och ålderstilläggsklass inom lönegraden (

text: löneklassen

text: ), i vilken tjänstens innehavare eller, om innehavare saknades, den som uppehöll tjänsten var placerad, samt den ortsgrupp, som gällde för den kommun där skolan är belägen.

text: Utgick lön, på grund av särskild föreskrift, efter högre

text: löneklass

text: eller ålderstilläggsklass än den i vilken vederbörande var placerad, beräknas årslönebeloppet efter den högre löneklassen eller ålderstilläggsklassen. Timlärare anses vara placerad i den lönegrad (löneklass) och ålderstilläggsklass som har samma nummer som den arvodesgrupp och ålderstilläggsklass enligt vilken hans arvode utgick.

text: Har årslönen i de särskilda ålderstilläggsklasserna inom en lönegrad (

text: löneklass

text: ) eller lönegrupperingen för viss kommun ändrats under redovisningsåret, tillämpas summan av månadsbeloppen under året. I förekommande fall ökas lönen med retroaktivt lönetillägg.

text: Förordning (1975:628).

text: För pensionsavgången lärare beräknas årslönebeloppet till två tredjedelar av lönen i åldertilläggsklassen inom lönegraden (

text: löneklassen

text: ) eller till den större del av lönen i åldertilläggsklassen inom lönegraden (löneklassen) med vilken lärarens lön utgår.

text: Om lärare ej uppbär lön eller arvode enligt viss åldertilläggsklass inom en lönegrad (

text: löneklass

text: ) eller arvodesgrupp, ankommer det på skolöverstyrelsen att bestämma årslönebeloppet med hänsyn till den ersättning som utgått till honom för år räknat.

text: Förordning (1975:628).

text: I fråga om stödundervisning, specialundervisning och särskild undervisning för elever, som ej kunna deltaga i vanligt skolarbete, skola vid tillämpningen av

text: 11 §§

text: iakttagas följande särskilda bestämmelser.

text: Tjänst är bidragsgrundande, även om den undervisning som ingår i tjänsten avser kortare tid än hel termin.

text: För undervisning, som avser kortare tid än hel termin, räknas varje fullgjord lektion som en bråkdel av en hel tjänst enligt följande, nämligen

text: Årslönebeloppet enligt

text: tredje stycket

text: bestämmes i sådant fall med hänsyn till förhållandena vid den tid då undervisningen fullgjordes.

text: Utgår tjänstgöringstillägg eller annat tillägg till lärare för särskild undervisning av elever, som ej kunna deltaga i vanligt skolarbete, utgår statsbidrag med belopp som motsvarar tillägget. Kungörelse (1971:350).

text: Bidragsunderlaget för avlöningsbidraget utgörs av summan av de bidragsgrundande tjänsternas årslönebelopp ökad med övriga kostnader som anges i denna paragraf.

text: Har rektor, studierektor eller lärare under hela läsåret åtnjutit tjänstledighet för sjukdom eller med anledning av risk för överförande av smitta, ökas bidragsunderlaget med belopp, som motsvarar därav föranledda kostnader för vikarie minskat med avdragen på den tjänstlediges lön och vad huvudmannen äger uppbära i sjukpenning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Andra stycket tillämpas också när rektor, studierektor eller lärare under minst 30 dagar i följd åtnjutit tjänstledighet för studier eller offentligt uppdrag med högst B-avdrag på lönen eller åtnjutit tjänstledighet för uppdrag som ledamot av riksdagen eller kyrkomötet eller som riksdagens revisor.

text: avlöningsförstärkning till rektor,

text: uppdragstillägg till studierektor, huvudlärare eller institutionsföreståndare,

text: tjänstgöringstillägg eller annat tillägg till rektor, studierektor eller lärare i anledning av aftonundervisning och

text: semesterlönetillägg till rektor, studierektor eller lärare.

text: Förordning (1983:198).

text: I bidragsunderlaget inräknas vad som under redovisningsåret i enlighet med gällande bestämmelser har utbetalats såsom

text: 13 § har upphävts genom förordning (1983:198).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1983:198).

text: Statsbidrag lämnas med 60 procent av det bidragsunderlag som avses i

text: 12 §

text: . Dock lämnas bidrag med hela det beräknade bidragsunderlaget till den del detta avser specialundervisning och särskild undervisning.

text: Efter beslut av regeringen kan statsbidrag lämnas med högre belopp än som följer av

text: första stycket

text: Förordning (1983:198).

text: Förordning (1988:17).

text: Statsbidrag till kostnader för tilläggspensionsavgift enligt lagen (

text: ) om socialavgifter utgår med ett belopp som motsvarar följande procent av avlöningsbidraget för varje angivet redovisningsår:

text: Statsbidrag rekvireras för varje redovisningsår av huvudmannen hos skolöverstyrelsen före den 1 september näst efter redovisningsåret. Kungörelse (1971:350).

text: Skolöverstyrelsen skall efter granskning av de i rekvisitionen lämnade uppgifterna besluta om och utbetala statsbidraget.

text: Överstyrelsen äger därvid från bidraget avräkna vad som enligt slutligt fastställd, av riksrevisionsverket gjord anmärkning felaktigt utbetalats till huvudmannen i statsbidrag för tidigare redovisningsår.

text: Innebär överstyrelsens beslut avvikelse från rekvisitionen, skall överstyrelsen underrätta huvudmannen om anledningen till avvikelsen.

text: Utan rekvisition skall skolöverstyrelsen i början av juli, oktober, januari och april till huvudmannen utbetala förskott på statsbidraget med belopp, som motsvarar sammanlagt högst 90 procent av det beräknade statsbidraget för de löpande redovisningsåret.

text: Summan av förskotten avdrages vid den slutliga utbetalningen av statsbidraget för redovisningsåret. Kungörelse (1971:350).

text: Åsidosätter huvudman vad som enligt privatskolförordningen eller annan författning åligger honom, äger skolöverstyrelsen besluta, att viss del, högst 10 procent, av statsbidraget skall innehållas i avbidan på att rättelse sker. Vinnes ej rättelse, må skolöverstyrelsen förordna att det innehållna beloppet skall avdragas från statsbidraget.

text: Finner skolöverstyrelsen, att skolan icke fyller ett behov, som står i skäligt förhållande till kostnaderna för dess verksamhet eller att verksamheten icke handhaves på tillfredsställande sätt, skall överstyrelsen underställa regeringen frågan huruvida statsbidrag skall utgå för kommande redovisningsår.

text: Förordning (1975:628).

text: Huvudman är skyldig att på anfordran av vederbörande statliga myndighet lämna de uppgifter och det verifikationsmaterial som fordras för myndighetens granskning.

text: 22 §

text: har upphävts genom kungörelse (


rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

rpubl:andrar: upph. 25 §; ändr. 2, 4-23 §§; ny 20 a §; omtryck

rpubl:andrar: upph. 23 §; ändr. 22 §

rpubl:andrar: upph. 20 a §; ändr. 20 §

rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 21 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 22 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 4 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987.

text: Bestämmelsen i

text: 22 § andra stycket

text: i sin nya lydelse tillämpas dock först från och med den 1 januari 1988.

text: I fråga om omprövning av beslut av socialförsäkringsnämnd som har meddelats före den 1 januari 1988 gäller äldre bestämmelser.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande övergångsvis för den som under hel månad bor på vårdhem eller specialsjukhus i enlighet med bestämmelserna i lagen (

text: ) om införande av lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

text: Lag (1993:394).

rpubl:andrar: ändr. 8 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987. Bestämmelserna i

text: och

text: 8 §§

text: i sin nya lydelse tillämpas första gången för bidragsförskott som avser februari 1987.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1990. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidragsförskott som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1991:218

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för barn som har lämnat Sverige före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 8 §, övergångsbest. till 1986:241

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om bidragsförskott för tid före ikraftträdandet.

text: Den som före ikraftträdandet har förordnats som förmyndare för en omyndig skall, om vårdnad ingår i uppdraget, anses som särskilt förordnad vårdnadshavare vid tillämpning av bestämmelserna i deras nya lydelser.

dcterms:identifier: SFS 1964:143 i lydelse enligt SFS 1994:1953

dcterms:title: Lag (1964:143) om bidragsförskott

rdfs:label: Socialdepartementet

text: I enlighet med vad som föreskrivs i denna lag lämnas bidragsförskott av allmänna medel till barn som är bosatt här i landet. Är barnet inte svensk medborgare, tillämpas dock lagen endast om också barnets vårdnadshavare är bosatt här i landet och antingen denne eller barnet vistas här sedan minst sex månader. Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst sex månader. Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skall under utsändningstiden anses bosatta i Sverige.

text: Om ingen av föräldrarna eller endast en av dem har vårdnaden om barnet, lämnas bidragsförskott i förhållande till förälder som inte har vårdnaden, såvida denne inte varaktigt bor tillsammans med barnet. Om båda föräldrarna har vårdnaden om barnet gemensamt men barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av dem, lämnas bidragsförskott i förhållande till den andra föräldern.

text: Förälder i förhållande till vilken bidragsförskott lämnas enligt

text: andra stycket

text: kallas i lagen underhållsskyldig. Vad som sägs i lagen om vårdnadshavare gäller, i fall då barnet står under båda föräldrarnas vårdnad, den av föräldrarna som varaktigt bor tillsammans med barnet.

text: Lag (1992:386).

ordinal: a

text: vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt;

ordinal: b

text: det finns grundad anledning anta att den underhållsskyldige i vederbörlig ordning betalar fastställt underhållsbidrag som inte understiger vad som skulle utgå i bidragsförskott enligt

text: 4 § första stycket

ordinal: c

text: det är uppenbart att den underhållsskyldige på något annat sätt sörjt eller sörjer för att barnet får motsvarande underhåll.

text: Lag (1988:885).

text: Bidragsförskott lämnas inte om

text: Bidragsförskott utgår från och med den månad, varunder rätt därtill inträtt, dock ej för längre tid tillbaka än tre månader för ansökningsmånaden.

text: Bidragsförskott utgår till och med den månad, varunder barnet fyllt aderton år eller rätten till förskott eljest upphört.

text: Lag (1970:147).

text: Bidragsförskott utgör för år räknat 14 080 kronor.

text: Om det finns grundad anledning anta att fastställt underhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning, utgör bidragsförskottet skillnaden mellan förskottsbelopp enligt

text: första stycket

text: samt underhållsbidragets belopp.

text: Om det underhållsbidrag som har blivit fastställt uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag, lämnas inte bidragsförskott enligt

text: första stycket

text: med högre belopp än underhållsbidraget. I fall som avses i

text: andra stycket

text: lämnas inget bidragsförskott.

text: Lag (1994:1953).

text: Har när underhållsbidrag skall fastställas beaktats att den underhållsskyldige i väsentlig mån fullgör sin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig, minskas bidragsförskottet med belopp som svarar mot den del av underhållsskyldigheten som fullgörs på detta sätt.

text: Har den underhållsskyldige rätt till avdrag på underhållsbidraget enligt

text: 7 kap. 4 § föräldrabalken

text: därför att han har haft barnet hos sig och skall avdraget beaktas enligt

text: 15 §

text: vid återkrav av bidragsförskott, minskas kommande bidragsförskott med belopp som skall beaktas vid återkravet.

text: Lag (1978:858).

text: Frågor om bidragsförskott handhavas av riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna.

text: Beslut om bidragsförskott fattas av den allmänna försäkringskassa hos vilken barnets vårdnadshavare är inskriven eller skulle ha varit inskriven om han uppfyllt åldersvillkoret i

text: 1 kap. 4 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring.

text: Finnes ej försäkringskassa enligt vad i

text: andra stycket

text: sägs fattas beslut om bidragsförskott av den kassa hos vilken barnet är inskrivet eller skulle ha varit inskrivet om det uppfyllt det nämnda åldersvillkoret.

text: Beslut om att minska bidragsförskott enligt

text: 4 a § andra stycket

text: fattas dock av den försäkringskassa som avses i

text: 15 §

text: Bestämmelsen i

text: 20 kap. 2 a § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring om förordnande till dess slutligt beslut kan fattas gäller även i ärenden enligt denna lag.

text: Lag (1986:1414).

text: Den som önskar erhålla bidragsförskott eller vill komma i åtnju-tande av högre förskott skall göra ansökan därom. Ansökan göres av vårdnadshavaren. Om barnet har beretts vård i ett familjehem eller ett hem för vård eller boende inom socialtjänsten, får ansökan göras även av socialnämnden.

text: Ansökan skall innehålla nödiga upplysningar för bedömande av barnets rätt till bidragsförskott ävensom en av sökanden på heder och samvete avgiven förklaring, att de lämnade upplysningarna äro med sanningen överensstämmande. Är sökanden ur stånd att själv avgiva sådan förklaring, skall riktigheten av upplysningarna intygas av två trovärdiga, med förhållandena förtrogna personer. Därest underhållsbidrag fastställts för barnet, skall domstols beslut eller annan handling, som kan ligga till grund för indrivning av bidraget, i huvudskrift eller bestyrkt avskrift fogas vid ansökningen, såframt dessa handlingar ej eljest äro tillgängliga för försäkringskassan.

text: Lag (1994:1442).

text: Sedan bidragsförskott sökts skall försäkringskassan omedelbart sända meddelande om ansökningen till den underhållsskyldige under förutsättning att hans vistelseort är känd eller kan utrönas. Meddelandet skall innehålla en uppmaning till den underhållsskyldige att han skall yttra sig muntligen eller skriftligen inom en viss tid, om han har något att invända mot ansökningen. I meddelandet skall även lämnas underrättelse om föreskrifterna i

text: 1 § första

text: och

text: andra styckena

text: 2 §

text: b)

text: och

text: c)

text: samt

text: 4 § andra stycket

text: När försäkringskassan har meddelat beslut i ärendet, skall sökande och vårdnadshavare skriftligen underrättas om beslutet. Har förskott beviljats, skall därvid lämnas underrättelse om föreskrifterna i

text: och

text: 13 §§

text: . Beslut om bidragsförskott i annat fall än som avses i

text: 4 § andra stycket

text: , skall skriftligen delges den underhållsskyldige. Har förskott beviljats, skall därvid lämnas underrättelse om föreskrifterna i

text: 2 §

text: b)

text: och

text: c)

text: samt

text: 16 §

text: Lag (1988:885).

text: Bidragsförskott utgives förskottsvis för månad.

text: Vid beräkningen av bidragsförskott för månad skall det årliga belopp, från vilket beräkningen utgår, avrundas till närmaste hela krontal, som är jämnt delbart med tolv. Är årsbeloppet lägre än sexhundra kronor, bortfaller bidragsförskottet för den månad beräkningen avser.

text: I den mån bidragsförskott svarar mot fastställt underhållsbidrag skall från förskott för viss månad avdragas på samma tid belöpande bidragsbelopp, som den underhållsskyldige må hava erlagt innan han erhållit underrättelse enligt

text: 7 § andra stycket

text: Åtnjuter barn under hel månad på statens bekostnad vård på anstalt eller eljest kost och bostad, må bidragsförskott ej utgå för den månaden; dock må förskott utgå för tid då barnet är inackorderat vid sameskola. Bor barnet under hel månad i bostad med särskild service för barn och ungdomar, som avses i lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller på huvudmannens bekostnad i familjehem enligt nämnda lag, utgår ej heller bidragsförskott för den månaden.

text: Har bidragsförskott ej lyfts före utgången av året näst efter det, under vilket förskottet förfallit till betalning, skall förskottet vara förverkat.

text: Lag (1993:394).

text: Bidragsförskott utbetalas till vårdnadshavaren. Har två särskilt förordnade vårdnadshavare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, utbetalas bidragsförskottet till den kvinnliga vårdnadshavaren eller, om vårdnadshavarna begär det, till den manlige vårdnadshavaren. Vistas barnet i annat enskilt hem, får försäkringskassan efter framställning från vårdnadshavaren betala förskottet till den som fostrar barnet.

text: Om synnerliga skäl föreligga, får förskottet på framställning av socialnämnd utbetalas till lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa.

text: Vårdas barnet under hel månad i familjehem eller hem för vård eller boende inom socialtjänsten, utbetalas bidragsförskottet till det kommunala organ som svarar för vårdkostnaden.

text: Det bidragsförskottsbelopp som först förfaller till betalning efter beslut om förskott må, där barnet under den tid å vilken förskottsbeloppet belöper i väsentlig mån erhållit sin försörjning av allmänna medel, till den del beloppet motsvarar vad den myndighet som tillhandahållit försörjningen visar sig hava för nämnda tid utgivit för barnets försörjning uppbäras av myndigheten.

text: Lag (1994:1442).

text: Bidragsförskott utbetalas genom riksförsäkringsverkets försorg. Angående sättet och tiden för utbetalningen meddelas närmare bestämmelser av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

text: Lag (1976:277).

text: Det åligger försäkringskassan att besluta om indragning av förskottet, därest förutsättningarna för utgivande av förskott icke längre föreligga; dock erfordras ej sådant beslut såframt bidragsförskott skall upphöra att utgå på den grund att barnet fyllt aderton år eller avlidit. Försäkringskassan skall jämväl besluta om nedsättning av bidragsförskott, när bestämmelserna i denna lag föranleda därtill.

text: Om barnet upphört att vara svensk medborgare eller bosatt i riket, må försäkringskassan utan hinder därav besluta, att barnet i fortsättningen skall åtnjuta bidragsförskott, därest det med hänsyn till omständigheterna skulle framstå såsom oskäligt att indraga förskottet.

text: Ett beslut om indragning eller nedsättning av bidragsförskott skall skriftligen delges den underhållsskyldige, om det inte avser bidragsförskott enligt

text: 4 § andra stycket

text: Lag (1988:885).

text: Vårdnadshavare och den som eljest uppbär bidragsförskott för barnet är skyldiga att ofördröjligen till försäkringskassan anmäla sådan omständighet som kan påverka rätten till och storleken av bidragsförskottet.

text: Lag (1994:1442).

text: Har någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att fullgöra honom åliggande anmälningsskyldighet eller annorledes förorsakat att bidragsförskott utgått obehörigen eller med för högt belopp, eller har någon eljest obehörigen eller med för högt belopp uppburit bidragsförskott och har han skäligen bort inse detta, skall återbetalning ske av vad för mycket utbetalats, där ej försäkringskassan finner anledning att helt eller delvis eftergiva återbetalningsskyldighet.

text: Har återbetalningsskyldighet ålagts någon enligt

text: första stycket

text: , må vid senare utbetalning till honom i avräkning å vad för mycket utgått innehållas skäligt belopp.

text: Lag (1976:277).

text: Fordran å bidragsförskott må ej tagas i mät för gäld. Rätt till bidragsförskott må ej överlåtas, innan förskottet är tillgängligt för lyftning.

text: Lag (1976:277).

text: I den mån bidragsförskott svarar mot fastställt underhållsbidrag inträder den försäkringskassa hos vilken den underhållsskyldige är inskriven eller skulle ha varit inskriven om han uppfyllt åldersvillkoret i

text: 1 kap. 4 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring intill belopp som har lämnats i bidragsförskott i barnets rätt till underhållsbidrag gentemot den underhållsskyldige. Är den underhållsskyldige ej inskriven och skulle han ej heller under angiven förutsättning ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa, inträder Stockholms läns allmänna försäkringskassa i barnets rätt.

text: 7 kap. 4 § föräldrabalken

text: därför att han har haft barnet hos sig, skall han, för att avdraget skall kunna beaktas vid återkrav av bidragsförskott enligt

text: första stycket

text: , anmäla detta till försäkringskassan inom tre månader från utgången av den kalendermånad då vistelsen upphörde. Den underhållsskyldige skall genom intyg av den andra föräldern eller, om sådant intyg inte kan erhållas, på annat sätt styrka att han har haft barnet hos sig under den tid som avdraget avser.

text: Oavsett vad som har bestämts genom dom eller avtal beaktas avdrag som avses i

text: andra stycket

text: endast om den underhållsskyldige har haft barnet hos sig under en sammanhängande tid av minst fem hela dygn.

text: Lag (1978:858).

text: Den underhållsskyldige skall, så länge bidragsförskott utgår, till den försäkringskassa som avses i

text: 15 §

text: erlägga fastställt underhållsbidrag som svarar mot förskottet, allteftersom underhållsbidraget förfaller till betalning. Betalning av underhållsbidraget som sker till barnet innan den underhållsskyldige enligt

text: 7 § andra stycket

text: har delgetts beslutet om bidragsförskott får dock åberopas mot kassan.

text: Lag (1986:1414).

text: Det ankommer på försäkringskassa som avses i

text: 15 §

text: att, där ej den underhållsskyldige efter förmåga fullgör den honom enligt

text: 16 §

text: åvilande betalningsskyldigheten, utan dröjsmål vidtaga erforderliga åtgärder för fordringens indrivande.

text: Försäkringskassan bör bereda den, som äger föra talan för barnet, tillfälle att i samband med återkrävande av bidragsförskott utkräva den del av oguldna underhållsbidrag, som må överskjuta bidragsförskottets belopp.

text: Lag (1976:277).

text: Försäkringskassa som avses i

text: 15 §

text: får besluta att återkrav gentemot den underhållsskyldige för det allmännas räkning skall eftergivas helt eller delvis. Eftergift får meddelas om det är påkallat av ändring i den underhållsskyldiges ekonomiska förhållanden. Eftergift får också i övrigt meddelas om det framstår som skäligt med hänsyn till den underhållsskyldiges personliga förhållanden eller av annan särskild anledning.

text: Lag (1978:858).

text: I mål eller ärenden enligt denna lag får delgivning inte ske med tillämpning av

text: 15 § delgivningslagen (1970:428)

text: Lag (1980:1071).

text: Kostnaderna för bidragsförskott täcks av statsmedel i den mån ersättning inte kan tas ut av den underhållsskyldige.

text: Lag (1979:733).

text: 20 a § har upphävts genom lag (1979:733).

text: Vad som enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring är föreskrivet om riksförsäkringsverkets tillsyn över de allmänna försäkringskassorna äger motsvarande tillämpning i fråga om kassornas befattning med bidragsförskott.

text: Bestämmelserna i

text: 20 kap. 9 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring om uppgiftsskyldighet för statliga och kommunala myndigheter, arbets givare och försäkringsinrättningar skall gälla i ärenden enligt denna lag.

text: Lag (1982:534).

text: Ärende enligt

text: 18 §

text: skall i allmän försäkringskassa avgöras av socialförsäkringsnämnd. Bestämmelserna i

text: 17 kap. 1 § första stycket

text: och

text: 20 kap.

text: 13 §§

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring om sammanträffande av förmåner, omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande av försäkringskassas och domstols beslut har motsvarande tillämpning i ärende enligt denna lag.

text: Omprövning av beslut i fråga om återbetalningsskyldighet enligt

text: 13 §

text: skall göras av socialförsäkringsnämnd, om det belopp som utbetalats för mycket överstiger 10 procent av basbeloppet enligt

text: 1 kap. 6 §

text: lagen om allmän försäkring.

text: Ett beslut i ett ärende enligt denna lag skall gälla omedelbart, om inte något annat anges i beslutet eller bestäms av den domstol som har att pröva beslutet.

text: Lag (1991:1984).

text: 23 § har upphävts genom lag (1978:35).

text: Regeringen äger träffa överenskommelse med främmande makt angående utsträckt tillämpning av denna lag ävensom förordna, att barn, som icke någonstädes äger medborgarskap eller, ehuru det äger medborgarskap, är politisk flykting, skall äga samma rätt till bidragsförskott som svenskt barn.

text: Lag (1975:152).

text: 25 § har upphävts genom lag (1976:277).


rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: upph. 15, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:alternate: BrP

dcterms:identifier: SFS 1964:163 i lydelse enligt SFS 2024:794

dcterms:title: Lag (1964:163) om införande av brottsbalken

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: Den av riksdagen år 1962 antagna och den 21 december samma år (nr 700) utfärdade

text: brottsbalken

text: skall jämte vad nedan stadgas träda i kraft den 1 januari 1965; dock må dessförinnan bestämmelser meddelas av Konungen enligt vad i balken och denna lag är för vissa fall stadgat.

text: Genom

text: brottsbalken

text: upphävas med den begränsning som följer av vad här nedan stadgas

text: strafflagen den 16 februari 1864 med undantag av

text: 6 kap.

text: 7 §§

text: förordningen den 16 november 1841 (nr 58) emot fylleri och dryckenskap;

text: lagen den 22 april 1927 (nr 110) om tillsyn över dem, som utskrivits på prov från förvaring eller internering i säkerhetsanstalt;

text: lagen den 24 september 1931 (nr 328) med vissa bestämmelser om bötesstraff utom strafflagens område (

text: särskild böteslag

text: lagen den 15 juni 1935 (nr 343) om ungdomsfängelse;

text: lagen den 18 juni 1937 (nr 461) om förvaring och internering i säkerhetsanstalt;

text: lagen den 22 juni 1939 (nr 314) om villkorlig dom;

text: lagen den 18 september 1943 (nr 691) om villkorlig frigivning;

text: lagen den 20 april 1951 (nr 175) med vissa bestämmelser om böter och viten; samt

text: lagen den 30 december 1952 (nr 789) med vissa bestämmelser om påföljd för brott av underårig;

text: så ock vad i övrigt finnes i lag eller författning eller i reglemente, instruktion eller annan särskild föreskrift stridande mot bestämmelserna i

text: brottsbalken

text: eller denna lag.

text: Förekommer i lag eller författning hänvisning till eller avses eljest däri lagrum, som ersatts genom bestämmelse i

text: brottsbalken

text: eller denna lag, skall den bestämmelsen i stället tillämpas.

text: Är i lag eller författning för brott stadgat fängelse utan angivande av längsta tid därför, må fängelse ej ådömas på längre tid än ett år.

text: Till straffarbete må ej vidare dömas; i stället dömes till fängelse på tid som är stadgad för straffarbete. Vad nu sagts skall dock ej äga tillämpning i mål, vari domstol före den 1 januari 1965 dömt till straffarbete.

text: Ingen må dömas för gärning, för vilken ej var stadgat straff när den begicks.

text: Straff skall bestämmas efter den lag som gällde när gärningen företogs. Gäller annan lag när dom meddelas, skall den lagen tillämpas, om den leder till frihet från straff eller till lindrigare straff; vad nu är sagt skall dock ej gälla, när fråga är om gärning som under viss tid varit straffbelagd på grund av då rådande särskilda förhållanden.

text: Beträffande ådömande av annan påföljd för brott än straff skall vad i

text: brottsbalken

text: stadgas äga tillämpning även å gärning som begåtts före den 1 januari 1965; dock må i sådant fall för gärning, som någon begått under inflytande av sinnesbeskaffenhet som avses i 5 kap. 5 § strafflagen, ej tillämpas annan påföljd än överlämnande till särskild vård.

text: Lag (2024:794).

text: I annat mål än sådant, som av första domstol avgjorts före den 1 januari 1965, skola bestämmelserna i

text: 34 kap.

text: brottsbalken

text: , med iakttagande av vad i

text: 11 §§

text: denna lag sägs, tillämpas jämväl när fråga är om brott, som begåtts före sagda dag.

text: Lag (1975:1396).

text: Åklagares befogenhet att tala å brott skall bedömas efter den lag som gäller när åtal väckes. Bedömningen skall dock alltid ske efter äldre lag, om när handlingen företogs brottet var undantaget från allmänt åtal eller för sådant åtal var stadgat särskilt villkor och bestämmelsen härom icke upptagits i den nya lagen.

text: Förekomma till verkställighet på en gång dom, varigenom någon dömts till straffarbete på viss tid, och annan dom, meddelad före den 1 januari 1965, enligt vilken han har att undergå fängelse, skall fortfarande tillämpas vad i 4 kap. 5 § andra stycket och 6 § första stycket strafflagen sägs.

text: Vid prövning av fråga om villkorlig frigivning från gemensamt straff, som bestämts jämlikt 4 kap. 3 § strafflagen, skall alltjämt iakttagas vad i

text: 1 § andra stycket

text: 14 § andra stycket

text: och

text: 20 § första stycket

text: lagen om villkorlig frigivning sägs.

text: I fråga om den som vid

text: brottsbalkens

text: ikraftträdande är villkorligt frigiven från straffarbete eller fängelse skall beträffnde prövotidens längd och innehållet i honom meddelade särskilda föreskrifter alltjämt tillämpas vad därom stadgas i lagen om villkorlig frigivning. Vid tillämpning av

text: 26 kap. 18 § brottsbalken

text: må, såvitt avser förhållande som hänför sig till tiden före balkens ikraftträdande, ej föreläggas vite. Ej heller må den som på grund av sådant förhållande omhändertages jämlikt

text: 26 kap. 22 § brottsbalken

text: kvarhållas längre än en vecka.

text: I fråga om bortfallande av straffarbete eller av fängelse, som ådömts före

text: brottsbalkens

text: ikraftträdande, skall gälla vad i 5 kap. 20 och 22 §§ strafflagen stadgas; i stället för tid som där sägs skall dock för bortfallande av straffarbete på kortare tid än sex månader gälla en tid av fem år.

text: Vad i

text: brottsbalken

text: stadgas om fängelse skall, med de undantag som angivas nedan, i tillämpliga delar gälla i fråga om straffarbete och beträffande fängelse som ådömts före balkens ikraftträdande.

text: Vad i lagen om villkorlig dom sägs om övervakningsdomstol skall i stället gälla övervakningsnämnd varom förmäles i

text: 37 kap. 1 § brottsbalken

text: ; dock skall fråga om förverkande av villkorligt anstånd alltid avgöras av domstol. Beträffande övervakningsnämnds och domstols handläggning och beslut i ärenden enligt lagen om villkorlig dom skola bestämmelserna i 37 och

text: 38 kap.

text: brottsbalken

text: äga motsvarande tillämpning. Övervakningsnämnd må icke finnas tillsatt jämlikt

text: 25 §

text: lagen om villkorlig dom efter det att

text: brottsbalken

text: trätt i kraft.

text: Finnes den som erhållit villkorligt anstånd hava begått annat brott skall, i stället för vad i

text: 13 § 1 mom.

text: lagen om villkorlig dom sägs, gälla att rätten må döma särskilt till påföljd för detta brott eller förklara anståndet förverkat och, med undnröjande av vad som må hava bestämts om straff, döma till påföljd för det brott som avsågs med den villkorliga domen och det nya brottet eller ock, om brottet begåtts före prövotidens början, utan att bestämma annan påföljd förordna att anståndet skall avse jämväl ådömande av straff för detta brott. I fall som nu avses skola bestämmelserna i

text: och

text: 16 §§

text: lagen om villkorlig dom äga motsvarande tillämpning.

text: Förklaras villkorligt anstånd förverkat, må rätten, jämväl i annat fall än som avses ovan under 2, under förutsättningar som angivas i 28-

text: 31 kap.

text: brottsbalken

text: döma till skyddstillsyn, ungdomsfängelse eller internering eller förordna om överlämnande till särskild vård att träda i stället för straff för det brott som avsågs med den villkorliga domen.

text: Vad i

text: 34 kap.

text: och

text: 13 §§

text: brottsbalken

text: stadgas om att vissa påföljder skola träda i stället för villkorlig dom skall jämväl avse villkorlig dom enligt

text: 1 §

text: lagen om villkorlig dom och straff som utsatts i domen.

text: Lagen om villkorlig dom skall med nedan angivna avvikelser alltjämt äga tillämpning i fall då villkorlig dom enligt

text: 1 § nämnda lag

text: meddelats före

text: brottsbalkens

text: ikraftträdande.

text: Beträffande ungdomsfängelse, ådömt enligt äldre lag, skall i tillämpliga delar gälla vad i

text: brottsbalken

text: stadgas om ungdomsfängelse och beträffande förvaring eller internering i säkerhetsanstalt vad i balken är stadgat om internering, varvid utskrivning på prov skall anses såsom vård utom anstalt. Vid tillämpning av

text: 29 kap. 8 §

text: och

text: 30 kap. 11 §

text: brottsbalken

text: må, såvitt avser förhållande som hänför sig till tiden före balkens ikraftträdande, ej föreläggas vite. Beträffande den, som vid balkens ikraftträdande undergår ungdomsfängelse, må icke meddelas föreskrift enligt

text: 34 kap. 8 § andra stycket brottsbalken

text: om tid för vård i anstalt, när fråga är om brott som begåtts före balkens ikraftträdande. I fråga om den som undergår förvaring eller internering i säkerhetsanstalt och för vilken minsta tiden för påföljden gått till ända skall tid, varom stadgas i

text: 30 kap. 8 § brottsbalken

text: , räknas från dagen för balkens ikraftträdande.

text: För brott som begåtts före den 1 januari 1965 må, även om hinder ej möter till följd av vad i

text: 35 kap.

text: brottsbalken

text: sägs, påföljd ej ådömas, om straff skulle vara att anse som förfallet vid bedömning efter lag som gällde då brottet begicks.

text: Lag (1986:119).

text: Vad i lag eller författning är föreskrivet om särskild rättsverkan av att straffarbete kan följa å brott skall tillämpas, när fråga är om brott varå kan följa fängelse i mer än ett år. Stadgande om särskild rättsverkan av att någon dömes till straffarbete skall äga tillämpning, när fängelse i minst sex månader ådömes.

text: Följande lagrum skola alltjämt äga tillämpning i deras lydelse vid

text: brottsbalkens

text: ikraftträdande:

text: 6 punkten förordningen den 16 februari 1864 (nr 11 s. 101) om nya strafflagens införande och vad i avseende därå iakttagas skall;

text: 1 punkten övergångsbestämmelserna till lagen den 3 juni 1938 (nr 251) om ändring i vissa delar av strafflagen;

text: 3 punkten övergångsbestämmelserna till lagen den 12 juni 1942 (nr 378) om ändring i vissa delar av strafflagen; ävensom

text: och

text: 7 §§

text: lagen den 30 juni 1948 (nr 451) angående införande av lagen om ändring i strafflagen m.m.

text: Lag (1970:315).

text: 15 § har upphävts genom lag (1983:241).

type: upphavd

text: 16 § har upphävts genom lag (1983:241).