rpubl:andrar: ändr. 3 kap 2, 4, 18 §§, 4 kap 8, 9 §§; nya 3 kap 10 a, 10 b, 10 c, 10 d, 14 a, 19, 20 §§, rubr. närmast före 3 kap 19 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2010.

type: punkt

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ersättningen, om talan om inlösen har väckts före ikraftträdandet. I ett sådant fall ska hänvisningarna till

text: expropriationslagen (1972:719)

text: avse den lagens lydelse vid utgången av juli 2010.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 5 §, 3 kap. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §; ny 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 1 a, 2 §§

dcterms:identifier: SFS 2004:875 i lydelse enligt SFS 2026:1289

dcterms:title: Lag (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet RSE

text: 1 kap.

text: Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: Tillämpningsområde och definitioner

beteckning: 1 §

text: Denna lag innehåller bestämmelser om särskild förvaltning och om inlösen av elektriska anläggningar.

text: Lag (2022:597).

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 1 a §

text: I lagen avses med

kind: term

text: elektrisk anläggning

text: : en starkströmsanläggning för överföring av el med de särskilda föremål som finns i anläggningen och som behövs för driften av den,

text: nätföretag

text: : den som ställer en starkströmsledning till förfogande för överföring av el för någon annans räkning,

text: nätmyndigheten

text: : den myndighet som regeringen enligt

text: 1 kap. 5 § ellagen (1997:857)

text: har utsett att handlägga de frågor som ligger på nätmyndigheten.

text: Lag (2022:597).

ordinal: 1 a

text: I lagen avses med

text: elektrisk anläggning

text: : en starkströmsanläggning för transport av el med de särskilda föremål som finns i anläggningen och som behövs för driften av den,

text: nätföretag

text: : den som ställer en starkströmsledning till förfogande för transport av el för någon annans räkning,

text: nätmyndigheten

text: : den myndighet som regeringen enligt 1 kap. 6 § elmarknadslagen (2026:1281) har utsett att handlägga de frågor som ligger på nätmyndigheten. Lag (2026:1289).

text: Förutsättningar och former för särskild förvaltning

beteckning: 2 §

text: Om ett nätföretag, som använder en elektrisk anläggning med stöd av en nätkoncession enligt

text: 2 kap. 1 § första stycket ellagen (1997:857)

text: , i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt

text: ellagen

text: , enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen, skall förvaltningsrätten, efter ansökan av nätmyndigheten, besluta om särskild förvaltning av den elektriska anläggningen.

text: Om ett nätföretag använder en elektrisk anläggning utan stöd av nätkoncession, där sådan behövs, skall förvaltningsrätten, efter ansökan av nätmyndigheten, besluta om särskild förvaltning av den elektriska anläggningen.

text: Ansökan om särskild förvaltning skall göras hos den förvaltningsrätt inom vars domkrets nätmyndigheten är belägen.

text: Sådana beslut som avses i första och andra styckena får meddelas bara om anläggningen alltjämt behövs för en säker elförsörjning.

text: Den särskilda förvaltningen skall utformas så, att en tillfredsställande förvaltning av den berörda anläggningen kan åstadkommas.

text: Lag (2009:844).

text: Om ett nätföretag, som använder en elektrisk anläggning med stöd av en nätkoncession enligt lagen (2026:1283) om elektriska ledningar, i väsentlig utsträckning inte fullgör sina skyldigheter enligt elmarknadslagen (2026:1281) eller lagen om elektriska ledningar, enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till någon av de lagarna eller enligt villkor i nätkoncessionen, ska förvaltningsrätten, efter ansökan av nätmyndigheten, besluta om särskild förvaltning av den elektriska anläggningen.

text: Om ett nätföretag använder en elektrisk anläggning utan stöd av nätkoncession, där en sådan behövs, ska förvaltningsrätten, efter ansökan av nätmyndigheten, besluta om särskild förvaltning av den elektriska anläggningen.

text: Ansökan om särskild förvaltning ska göras hos den förvaltningsrätt inom vars domkrets nätmyndigheten är belägen.

text: Den särskilda förvaltningen ska utformas så, att en tillfredsställande förvaltning av den berörda anläggningen kan åstadkommas. Lag (2026:1289).

beteckning: 3 §

text: Ett beslut om särskild förvaltning omfattar, utöver nätföretagets elektriska anläggning, den egendom som krävs för att verksamheten vid anläggningen skall kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt.

text: I ett beslut om särskild förvaltning skall förvaltningsrätten förelägga nätföretaget att helt eller delvis överlämna förvaltningen till en särskild förvaltare (

text: förvaltningsföreläggande

text: ). Om ett sådant föreläggande sannolikt inte är tillräckligt för att åstadkomma en tillfredsställande förvaltning, skall förvaltningsrätten i stället förordna att anläggningen skall ställas under förvaltning av en särskild förvaltare (

text: tvångsförvaltning

text: Under den tid som den särskilda förvaltningen pågår skall den särskilde förvaltaren, i stället för nätföretaget, anses som innehavare av den nätkoncession med vars stöd den elektriska anläggningen används eller, om

text: 2 § andra stycket

text: är tillämpligt, som den som senast haft nätkoncession för anläggningen. Om förvaltningen endast delvis har överlämnats till en särskild förvaltare gäller detta bara förvaltningen av de angelägenheter som har överlämnats till den särskilde förvaltaren.

text: Ett beslut om särskild förvaltning får inte avse en elektrisk anläggning som används med stöd av en nätkoncession som innehas av staten. Detsamma gäller om staten använder en elektrisk anläggning utan stöd av nätkoncession, där sådan behövs.

text: Lag (2009:844).

beteckning: 4 §

text: Om ett beslut om särskild förvaltning riktas mot någon som innehar mer än en nätkoncession och bristerna enligt

text: 2 § första stycket

text: inte gäller samtliga anläggningar, skall beslutet bestämmas att avse endast anläggning till vilken bristerna är att hänföra. Beslutet skall dock ha avseende på samtliga anläggningar, om det krävs för att den samlade förvaltningen av dessa anläggningar inte skall försvåras i nämnvärd omfattning.

text: Inlösen

beteckning: 5 §

text: Om en tillfredsställande förvaltning av en elektrisk anläggning sannolikt inte kan åstadkommas genom tvångsförvaltning eller en tillfredsställande förvaltning sannolikt inte kommer att bestå efter utgången av tiden för en tvångsförvaltning får staten, efter ansökan av nätmyndigheten, lösa anläggningen från ägaren.

text: Om anläggningens ägare också är ägare till en fastighet på vilken anläggningen, helt eller delvis, är belägen ska även fastigheten eller, om det är lämpligt, del av fastigheten lösas. Om ledningsrätt är upplåten för anläggningen på en annan fastighet ska även ledningsrätten lösas.

text: Mål om inlösen ska tas upp av den mark- och miljödomstol inom vars område anläggningen eller större delen av den ligger. I fråga om inlösen gäller i övrigt

text: expropriationslagen (1972:719)

text: i tillämpliga delar, dock med undantag för

text: 4 kap. 1 § andra stycket

text: Lag (2010:940).

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Förvaltningsföreläggande

text: Föreläggandet

text: I ett förvaltningsföreläggande skall förvaltningsrätten bestämma en viss tid inom vilken nätföretaget skall ge in ett förvaltningsavtal till förvaltningsrätten.

text: Med förvaltningsavtal avses ett skriftligt avtal, varigenom nätföretaget till en särskild förvaltare helt eller delvis överlämnar förvaltningen av dels den eller de anläggningar som omfattas av förvaltningsföreläggandet, dels den egendom som krävs för att verksamheten vid anläggningarna skall kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt.

text: Förvaltningsrätten får på ansökan av nätföretaget förlänga den tid som har bestämts för att ge in ett förvaltningsavtal. Ansökan om förlängning skall ges in före utgången av den bestämda tiden.

text: Lag (2009:844).

text: Om ett förvaltningsföreläggande har meddelats och nätkoncessionen för en anläggning som omfattas av föreläggandet därefter övergår till en ny innehavare, förfaller föreläggandet.

text: Förvaltningsavtalets innehåll m.m.

text: ha en giltighetstid om minst ett år,

text: ange de angelägenheter som omfattas av förvaltningen, och

text: vara förenat med fullmakt för förvaltaren att företräda nätföretaget i de angelägenheter som omfattas av förvaltningsuppdraget.

text: Ett förvaltningsavtal skall vara utformat så, att en tillfredsställande förvaltning av anläggningen kan antas komma till stånd. För detta ändamål skall avtalet bland annat

text: Om ett förvaltningsavtal inte uppfyller dessa krav får förvaltningsrätten ge nätföretaget en möjlighet att, inom en viss angiven tid, avtala om de ändringar och tillägg som behövs för att avtalet skall uppfylla kraven. Sådana ändringar och tillägg får bara vara av mindre omfattning.

text: Om avtalet uppfyller kraven skall det godkännas av förvaltningsrätten.

text: Ett avtal som inte godkänns blir ogiltigt.

text: Lag (2009:844).

text: Bristfälliga förvaltningsavtal m.m.

text: Om nätföretaget inte ger in ett förvaltningsavtal till förvaltningsrätten inom den tid som bestämts eller om förvaltningsrätten beslutar att inte godkänna ett ingivet förvaltningsavtal skall rätten förordna att den eller de berörda anläggningarna skall ställas under tvångsförvaltning. Om nätföretaget kan förväntas ge in ett godtagbart förvaltningsavtal inom rimlig tid får förvaltningsrätten i stället meddela ett nytt förvaltningsföreläggande.

text: Lag (2009:844).

text: Om ett förvaltningsavtal, som har godkänts enligt

text: 3 § tredje stycket

text: , upphör att gälla eller ändras eller om avtalsparterna inte följer avtalet skall förvaltaren genast anmäla detta till nätmyndigheten.

text: Förvaltningsrätten skall i ett beslut om att godkänna ett förvaltningsavtal upplysa förvaltaren om anmälningsskyldigheten.

text: Lag (2009:844).

text: 3 kap.

text: Tvångsförvaltning

text: Förvaltare

text: Förvaltningsrätten skall i ett beslut om tvångsförvaltning förordna en särskild förvaltare. Till förvaltare skall utses någon som kan antas åstadkomma en tillfredsställande förvaltning av den berörda anläggningen.

text: Förvaltningsrätten skall, på ansökan av nätmyndigheten, entlediga förvaltaren om denne inte fullgör sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Förvaltningsrätten skall också entlediga förvaltaren om denne begär det. Samtidigt som förvaltaren entledigas skall förvaltningsrätten förordna en ny förvaltare.

text: Nätmyndigheten skall lämna förslag till förvaltare.

text: Lag (2009:844).

text: Tiden för förvaltningen

text: Förvaltningsrätten ska, sedan förvaltaren gett in den plan som avses i

text: 4 § fjärde stycket

text: , besluta hur länge förvaltningen ska pågå. Tiden ska bestämmas så, att en tillfredsställande förvaltning kan åstadkommas. Tiden får bestämmas till högst fem år från förvaltningsrättens beslut.

text: Om det vid utgången av den tid som bestämts alltjämt finns skäl för tvångsförvaltning ska förvaltningsrätten, på ansökan av nätmyndigheten, förlänga tiden med högst tre år i sänder. Beslutet om tvångsförvaltning gäller till dess att ansökan har prövats slutligt.

text: Innan förvaltningsrätten beslutar enligt

text: första stycket

text: ska nätmyndigheten ges tillfälle att yttra sig.

text: Lag (2009:844).

text: Om det inte längre finns skäl för tvångsförvaltning, skall förvaltningsrätten, på ansökan av nätmyndigheten eller nätföretaget, besluta att den skall upphöra.

text: Innan förvaltningsrätten, efter ansökan av nätföretaget, avgör ett ärende enligt

text: första stycket

text: skall nätmyndigheten ges tillfälle att yttra sig.

text: Lag (2009:844).

text: Förvaltarens uppgifter m.m.

text: Förvaltaren ska särskilt verka för att de missförhållanden som har föranlett beslutet om tvångsförvaltning undanröjs.

text: Förvaltaren ska dessutom svara för en tillfredsställande förvaltning av anläggningen och därvid verka för att verksamheten ger en skälig avkastning.

text: Förvaltaren ska kontinuerligt pröva om förutsättningar för en tillfredsställande förvaltning föreligger.

text: Förvaltaren ska så snart som möjligt och senast inom tre månader från det att han eller hon förordnades enligt

text: 1 § första

text: eller

text: andra stycket

text: ge in en plan till förvaltningsrätten. I planen ska det anges vilka åtgärder som krävs för att undanröja de missförhållanden som har föranlett beslutet om tvångsförvaltning, hur dessa åtgärder ska genomföras och den tid som krävs för att genomföra åtgärderna.

text: Om det finns synnerliga skäl får förvaltningsrätten förlänga den tid inom vilken planen ska ges in.

text: Lag (2009:844).

text: Förvaltaren får besluta att en angelägenhet som saknar betydelse för ändamålet med förvaltningen skall undantas från denna. Ett sådant beslut får ändras eller upphävas av förvaltaren. Förvaltaren skall genast underrätta nätmyndigheten om beslut enligt denna paragraf.

text: Förvaltaren får inte överlåta anläggningen eller på annat sätt förfoga över den så att den helt eller delvis frånhänds ägaren.

text: Förvaltaren får inte överlåta den nätkoncession med vars stöd den elektriska anläggningen används.

text: Förvaltaren får inte på nätföretagets vägnar ingå borgen.

text: Förvaltaren skall genast underrätta varje känd gäldenär, vars skuld hänför sig till verksamheten vid den berörda anläggningen, om ett beslut om tvångsförvaltning och om ett beslut att förordna en ny förvaltare.

text: En gäldenär som har fått en sådan underrättelse kan, så länge förvaltningen pågår, inte med befriande verkan betala sin skuld till annan än förvaltaren eller den som förvaltaren har anvisat. En upplysning om detta skall tas in i underrättelsen.

text: Förvaltaren skall också så snart det kan ske underrätta varje känd gäldenär, vars skuld hänför sig till verksamheten vid den berörda anläggningen, om förvaltningsrättens beslut enligt

text: 2 §

text: Lag (2009:844).

text: Vissa skyldigheter för nätföretaget

text: Nätföretaget skall ställa de kontorslokaler och andra utrymmen som krävs för förvaltningen till förvaltarens förfogande. Detta gäller dock inte bostäder.

text: Nätföretaget är skyldigt att lämna förvaltaren de upplysningar om anläggningen som behövs för en tillfredsställande förvaltning.

text: Förvaltningsrätten skall, på ansökan av förvaltaren, kalla ställföreträdare för nätföretaget att inför rätten under ed lämna upplysningar enligt

text: första stycket

text: . Bestämmelserna i

text: 36 kap.

text: och

text: 21 §§

text: rättegångsbalken

text: skall därvid äga motsvarande tillämpning. Även förvaltaren och nätmyndigheten skall kallas.

text: Lag (2009:844).

text: Nätföretaget är skyldigt att tillhandahålla förvaltaren handlingar och andra föremål av betydelse för förvaltningen.

text: Om nätföretaget inte fullgör sin skyldighet enligt

text: 8 §

text: till följd av att företaget inte förfogar över lokalerna eller utrymmena, får nätmyndigheten, på ansökan av förvaltaren, förelägga innehavaren av lokalerna eller utrymmena att fullgöra skyldigheten.

text: Ett sådant föreläggande får ges endast om skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller för något annat motstående intresse.

text: Lag (2008:381).

text: Om det är sannolikt att ställföreträdarna för nätföretaget saknar kännedom om förhållanden som nätföretaget enligt

text: 9 § första stycket

text: är skyldigt att upplysa förvaltaren om ska förvaltningsrätten, på ansökan av förvaltaren, kalla den som kan antas känna till förhållandena att inför rätten under ed lämna dessa upplysningar. Därvid ska

text: 9 § andra stycket

text: tillämpas.

text: Lag (2009:844).

text: 10 §

text: till följd av att företaget inte förfogar över handlingarna eller föremålen, får nätmyndigheten, på ansökan av förvaltaren, förelägga innehavaren av handlingarna eller föremålen att fullgöra skyldigheten.

text: Lag (2008:381).

text: Förvaltaren får begära handräckning av Kronofogdemyndigheten för att genomföra de åtgärder som avses i

text: och

text: 10 §§

text: Därvid gäller bestämmelserna i

text: utsökningsbalken

text: om verkställighet av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet eller avhysning.

text: Lag (2008:381).

text: Den ekonomiska förvaltningen

text: Förvaltaren uppbär de löpande intäkterna och disponerar de tillgångar i övrigt som är hänförliga till den verksamhet som omfattas av förvaltningen. Förvaltaren företräder även i övrigt nätföretaget i de angelägenheter som omfattas av förvaltningen, om inte annat följer av

text: andra stycket

text: eller

text: Förvaltaren får bara ta upp sådana lån som krävs för den löpande verksamheten och som kan finansieras med de löpande intäkterna under förvaltningstiden. Innan förvaltningstiden bestämts skall den anses vara tre år. Förvaltaren får, efter tillstånd av nätmyndigheten, även ta upp andra typer av lån. Tillstånd skall meddelas om lånet är till gagn för den framtida verksamheten vid anläggningen och inte står i missförhållande till de ekonomiska förutsättningarna för denna verksamhet.

text: Innan nätmyndigheten beslutar i tillståndsfrågan skall nätföretaget ges tillfälle att yttra sig.

text: Medel som förvaltaren har hand om för anläggningens förvaltning skall hållas skilda från andra medel.

text: Medel som inte behöver avsättas för förvaltningen skall förvaltaren betala ut till nätföretaget.

text: Om förvaltaren inte kan få tillräckliga medel till förvaltningen genom löpande intäkter och lån får nätmyndigheten, på ansökan av förvaltaren, ålägga nätföretaget och, i förekommande fall, ägaren till anläggningen att ställa ytterligare medel för förvaltningen till förvaltarens förfogande. Beslutet skall grundas på vad som är skäligt med hänsyn till behovet av ytterligare medel och nätföretagets och ägarens ekonomiska förhållanden.

text: Om nätföretaget överlåter den nätkoncession som avser den tvångsförvaltade anläggningen kvarstår nätföretagets betalningsskyldighet enligt beslut, som har meddelats enligt

text: första stycket

text: innan koncessionen har övergått till den nye koncessionshavaren.

text: Om ägaren till den tvångsförvaltade anläggningen överlåter denna kvarstår ägarens betalningsskyldighet enligt beslut, som har meddelats enligt

text: första stycket

text: innan äganderätten har övergått till den nye ägaren. Detta gäller dock bara om ägaren inte har nätkoncession för den tvångsförvaltade anläggningen.

text: Om det finns skäl för det, får nätmyndigheten, på ansökan av nätföretaget eller, i förekommande fall, anläggningens ägare besluta att en betalningsskyldighet som beslutats enligt

text: första stycket

text: inte längre behöver fullgöras.

text: Om det behövs medel för en åtgärd under tvångsförvaltningen som inte kan skjutas upp utan risk för att någon drabbas av allvarlig skada eller annan nackdel, ska nätmyndigheten, på ansökan av förvaltaren, tillskjuta medel till förvaltningen.

text: Lag (2008:381).

text: Förvaltaren skall låta nätföretaget ta del av det räkenskapsmaterial som gäller anläggningen.

text: Förvaltarens redovisning

text: Förvaltaren skall för varje räkenskapsår lämna en skriftlig redovisning av sin förvaltning till nätmyndigheten och nätföretaget. När förvaltaren lämnar sitt uppdrag skall en redovisning för den gångna delen av räkenskapsåret lämnas.

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om förvaltarens redovisning.

text: Om nätföretaget vill klandra förvaltningen, skall talan väckas mot förvaltaren vid mark- och miljödomstolen inom ett år från det att nätföretaget tog emot redovisningen. Om nätföretaget som grund för sin talan åberopar en omständighet som inte hänför sig till en viss redovisning, får talan väckas inom ett år från det nätföretaget tog emot den redovisning som lämnats med anledning av att förvaltarens uppdrag upphörde.

text: Ett nätföretag som inte gör vad som sägs i

text: första stycket

text: har förlorat sin rätt till talan, om inte förvaltaren har gjort sig skyldig till brottslig gärning, som inneburit skada för nätföretaget.

text: Lag (2010:940).

text: Förvaltararvode

text: Förvaltningsrätten ska fastställa arvode till förvaltaren för varje räkenskapsår. Om det finns särskilda skäl, får arvodet fastställas för kortare tid. Arvodet ska vara skäligt.

text: Arvodet ska anses utgöra en kostnad i den verksamhet som omfattas av tvångsförvaltningen.

text: I den omfattning arvodet inte utan väsentlig tidsutdräkt kan betalas med medel ur den verksamhet som omfattas av tvångsförvaltningen, ska nätmyndigheten, på ansökan av förvaltaren, tillskjuta medel till förvaltningen.

text: Lag (2009:844).

text: Återbetalning av tillskjutna medel

text: Belopp som enligt

text: 14 a §

text: och

text: 18 § tredje stycket

text: tillskjutits av nätmyndigheten ska betalas tillbaka till nätmyndigheten med ränta enligt

text: 6 § räntelagen (1975:635)

text: från dagen för utbetalningen.

text: Återbetalning ska ske så snart som det är möjligt utan att en tillfredsställande förvaltning av anläggningen äventyras.

text: Om förvaltaren inte kan få tillräckliga medel till återbetalningen genom löpande intäkter och lån får nätmyndigheten, på ansökan av förvaltaren, ålägga nätföretaget och, i förekommande fall, ägaren till anläggningen att tillskjuta ytterligare medel till förvaltningen. Beslutet ska grundas på vad som är skäligt med hänsyn till behovet av ytterligare medel och nätföretagets och ägarens ekonomiska förhållanden.

text: Lag (2008:381).

text: Om den nätkoncession som avser den tvångsförvaltade anläggningen överlåts, kvarstår nätföretagets återbetalningsskyldighet enligt beslut, som har meddelats enligt

text: 19 § tredje stycket

text: Om ägaren till den tvångsförvaltade anläggningen överlåter denna, och ägaren inte själv innehar nätkoncessionen för anläggningen, kvarstår ägarens återbetalningsskyldighet enligt beslut, som har meddelats enligt

text: 19 § tredje stycket

text: innan äganderätten har övergått till den nye ägaren.

text: Om det finns skäl för det, får nätmyndigheten, på ansökan av nätföretaget eller, i förekommande fall, anläggningens ägare besluta att återbetalningsskyldighet inte behöver fullgöras.

text: Lag (2008:381).

text: 4 kap.

text: Övriga bestämmelser

text: Ny innehavare av nätkoncessionen

text: Om nätkoncessionen för en elektrisk anläggning som har ställts under särskild förvaltning övergår på någon annan, upphör beslutet om särskild förvaltning omedelbart att gälla.

text: Bestämmelser om rättegången

text: Förvaltningsrättens beslut att enligt

text: 1 kap. 3 § andra stycket

text: meddela ett förvaltningsföreläggande, att enligt

text: 2 kap. 3 § tredje stycket

text: godkänna ett ingivet förvaltningsavtal och att enligt

text: 1 kap. 3 § andra stycket

text: förordna att en elektrisk anläggning skall ställas under tvångsförvaltning gäller omedelbart.

text: Förvaltningsrätten får även när det gäller annat beslut enligt denna lag förordna att det skall gälla omedelbart.

text: Lag (2009:844).

text: Om det finns skäl för det får förvaltningsrätten förordna att en elektrisk anläggning skall ställas under tvångsförvaltning för tiden intill dess att förvaltningsrätten har avgjort frågan om särskild förvaltning.

text: Lag (2009:844).

text: Mål om särskild förvaltning enligt denna lag skall prövas skyndsamt.

text: Tillsyn över förvaltningen

text: Tillsynen över förvaltarens efterlevnad av denna lag och av föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen utövas av nätmyndigheten.

text: Nätmyndigheten har rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. En begäran får förenas med vite.

text: Nätmyndigheten får meddela de förelägganden som behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter och villkor som omfattas av tillsynen. Ett föreläggande får förenas med vite.

text: Tvistprövning och överklagande

text: Tvister om nätföretagets skyldigheter enligt

text: 3 kap. 8 §

text: 9 § första stycket

text: och

text: 10 §

text: samt om förvaltarens skyldigheter enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 15 §§

text: prövas av nätmyndigheten.

text: Nätmyndigheten får förordna att ett beslut om nätföretagets skyldigheter enligt

text: 3 kap. 8 §

text: 9 § första stycket

text: och

text: 10 §

text: ska gälla omedelbart.

text: Nätmyndighetens beslut om nätföretagets skyldigheter enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 10 §§

text: och nätmyndighetens föreläggande enligt

text: 3 kap.

text: 10 a

text: och

text: 10 c §§

text: får verkställas enligt

text: utsökningsbalkens

text: bestämmelser.

text: Lag (2008:381).

text: Andra beslut av nätmyndigheten enligt denna lag än beslut enligt

text: 3 kap. 14 a §

text: och

text: 18 § tredje stycket

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2008:381).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting samt förordningen (

text: ) om skattesatser vid beräkning av utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. De upphävda förordningarna gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2005.

rpubl:andrar: ändr. 19 §, bil.; ny 25 a §, rubr. närmast före 25 a §

rpubl:andrar: ändr. bil.

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 20 §§, bil.; nya 20 a, 25 b §§, rubr. närmast före 20 a, 25 b §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§, bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2011.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om underlaget för beräkningen av åldersersättningen enligt

text: 6 § andra

text: och

text: fjärde styckena

text: till och med utjämningsåret 2013.

rpubl:andrar: ändr. 6 §, bil., rubr. närmast före 6 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 26 §§, bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013.

text: Vid beräkning av en kommuns skattekraft ska 2013 och tidigare års taxeringar anses som beslut om slutlig skatt enligt

text: 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 26 §§, bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidrag och avgifter som avser tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 3 a §; ändr. 2, 3 §§, bil.

rpubl:andrar: ändr. 13 §, bil.

dcterms:identifier: SFS 2004:881 i lydelse enligt SFS 2025:1171

dcterms:title: Förordning (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning

rdfs:label: Finansdepartementet K

text: Allmän bestämmelse

text: skatteutjämningsunderlag, standardkostnad och strukturkostnad enligt

text: 3 § lagen (2004:773)

text: om kommunalekonomisk utjämning,

text: inkomstutjämningsbidrag enligt

text: 5 §

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning,

text: inkomstutjämningsavgift enligt

text: 6 §

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning,

text: kostnadsutjämningsbidrag enligt

text: 9 §

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning,

text: kostnadsutjämningsavgift enligt

text: 10 §

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning,

text: strukturbidrag enligt

text: och

text: 12 §§

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning,

text: införandebidrag enligt

text: 13 §

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning,

text: regleringsbidrag enligt

text: 15 §

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning, och

text: regleringsavgift enligt

text: 16 §

text: lagen om kommunalekonomisk utjämning.

text: Förordning (2013:976).

text: Statistiska centralbyrån ska varje utjämningsår beräkna

text: Inkomstutjämning

type: rad

type: tabell

text: Vid beräkning av inkomstutjämningsbidrag för kommuner och för regioner ska följande länsvisa skattesatser tillämpas:

text: För en kommun som inte ingår i en region är skattesatsen 19,60 procent vid beräkning av inkomstutjämningsbidrag för kommuner.

text: För en kommun som inte ingår i en region är skattesatsen 9,48 procent vid beräkning av inkomstutjämningsbidrag för regioner.

text: Förordning (2023:683).

text: Vid beräkning av inkomstutjämningsavgifter för kommuner och för regioner ska följande länsvisa skattesatser tillämpas:

text: För en kommun som inte ingår i en region är skattesatsen 17,54 procent vid beräkning av inkomstutjämningsavgift för kommuner.

text: För en kommun som inte ingår i en region är skattesatsen 8,95 procent vid beräkning av inkomstutjämningsavgift för regioner.

text: Förordning (2023:683).

text: 3 a § Har upphävts genom förordning (2015:1011).

text: Inkomstutjämningsbidrag och inkomstutjämningsavgift ska anges i kronor per invånare i kommunen respektive regionen och avrundas till närmaste hela krontal.

text: Förordning (2019:797).

text: Kostnadsutjämning

text: Standardkostnad

text: Standardkostnaden ska beräknas utifrån befolkningsuppgifter per den 31 december två år före utjämningsåret, anges i kronor per invånare och avrundas till närmaste hela krontal. Standardkostnaden ska, utom i fråga om

text: 16 §

text: och

text: och

text: 25 a §

text: , beräknas i utjämningsårets prisnivå utifrån utvecklingen av konsumentprisindex med fast ränta.

text: Förordning (2019:797).

text: Förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet

text: Standardkostnad för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet

text: åldersersättningar för barn i åldern 1-5 år respektive 6-12 år,

text: tillägg eller avdrag för skillnader i behov av förskola för barn i åldern 1-5 år,

text: tillägg eller avdrag för skillnader i behov av fritidshem för barn i åldern 6-12 år,

text: tillägg eller avdrag för socioekonomiska skillnader för barn i åldern 1-5 år,

text: tillägg eller avdrag för gles bebyggelse,

text: tillägg eller avdrag för lönekostnadsskillnader i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, och

text: tillägg eller avdrag för förändringar av antalet barn i åldern 1-5 år.

text: Förordning (2019:797).

text: En kommuns standardkostnad för förskola, fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: ska beräknas genom att summera

text: Åldersersättningar för barn i åldern 1-5 år respektive 6-12 år

text: Åldersersättningarna enligt

text: 6 § 1

text: ska beräknas enligt följande. Andelen barn i respektive åldersgrupp i kommunen multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per barn i respektive åldersgrupp i landet.

text: Den beräknade genomsnittskostnaden per barn i respektive åldersgrupp beräknas utifrån de genomsnittliga standardkostnaderna för förskola och pedagogisk omsorg respektive för fritidshem och pedagogisk omsorg per invånare, som anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Behov av förskola

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 6 § 2

text: ska beräknas enligt följande. Åldersersättningen enligt

text: 6 § 1

text: för barn i åldern 1-5 år multipliceras med ett index för behov av förskola. Därefter minskas produkten med åldersersättningen för barn i åldern 1-5 år. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Index för behov av förskola anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Behov av fritidshem

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 6 § 3

text: 6 § 1

text: för barn i åldern 6- 12 år multipliceras med ett index för behov av fritidshem. Därefter minskas produkten med åldersersättningen för barn i åldern 6-12 år. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Index för behov av fritidshem anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Socioekonomiska skillnader för barn i åldern 1-5 år

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 6 § 4

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas genom att ett socioekonomiskt index multipliceras med fem procent av åldersersättningen enligt

text: 6 § 1

text: för barn i åldern 1-5 år. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Beräkningen av det socioekonomiska indexet framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Gles bebyggelse

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 6 § 5

text: ska beräknas enligt följande. Ett glesbygdsindex för förskola multipliceras med åldersersättningen enligt

text: 6 § 1

text: för barn i åldern 1-5 år. Produkten minskas sedan med åldersersättningen för barn i åldern 1-5 år. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Glesbygdsindex för förskola anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Lönekostnadsskillnader i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 6 § 6

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas genom att den del av kommunens löneindex som överstiger 100 multipliceras med den justerade lönekostnaden dividerad med 100. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Den justerade lönekostnaden beräknas som summan av

text: 6 § 1

text: -5 multiplicerad med lönekostnadsandelen för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet.

text: Löneindex och lönekostnadsandel för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Förändringar av antalet barn i åldern 1-5 år

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 6 § 7

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas så att den del av ökningen av antalet barn i åldern 1-5 år i kommunen under en femårsperiod som överstiger ökningen i landet under samma period med två procentenheter multipliceras med ett ersättningsbelopp som uppgår till 13 000 kronor per barn i 2016 års prisnivå. Motsvarande gäller om antalet barn i åldern 1-5 år i kommunen minskat samtidigt som antalet barn i åldersgruppen minskat i landet under samma period. Om antalet barn i åldern 1-5 år i en kommun minskat när antalet barn i samma åldersgrupp ökat i landet eller ökat när antalet barn i åldersgruppen minskat i landet, ska den del av minskningen eller ökningen i kommunen som överstiger två procentenheter multipliceras med ersättningsbeloppet. Ersättningsbeloppet räknas varje år upp med utvecklingen av konsumentprisindex med fast ränta till två år före utjämningsåret. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Förändringen under en femårsperiod beräknas som skillnaden mellan antalet barn i åldern 1-5 år i kommunen den 31 december sju år före utjämningsåret och antalet barn i åldern 1-5 år i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Förordning (2019:797).

text: Förskoleklass och grundskola

text: Standardkostnad för förskoleklass och grundskola

text: åldersersättning,

text: tillägg eller avdrag för modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk,

text: tillägg eller avdrag för merkostnader för små skolor och skolskjutsar,

text: tillägg eller avdrag för lönekostnadsskillnader i förskoleklass och grundskola, och

text: tillägg eller avdrag för förändringar av antalet barn i åldern 6-15 år.

text: Förordning (2019:797).

text: En kommuns standardkostnad för förskoleklass och grundskola ska beräknas genom att summera

text: Åldersersättning för förskoleklass och grundskola

text: Åldersersättning enligt

text: 7 § 1

text: ska beräknas genom att andelen barn i åldrarna 6 respektive 7-15 år i kommunen multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per barn i respektive åldersgrupp i landet. Därefter summeras dessa produkter.

text: Den beräknade genomsnittskostnaden per barn i respektive åldersgrupp beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för förskoleklass och grundskola per invånare, som anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 7 § 2

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas genom att andelen barn i åldern 7- 15 år som är födda utanför Sverige, Norge eller Danmark eller vars båda föräldrar är födda utanför dessa länder i kommunen multipliceras med en genomsnittlig kostnad per barn i åldern 7-15 år i landet för modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Beräkningen av den genomsnittliga kostnaden för modersmåls- undervisning och undervisning i svenska som andraspråk per barn i åldern 7-15 år framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Små skolor och skolskjutsar

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 7 § 3

text: ska beräknas enligt följande. Ett glesbygdsindex för förskoleklass och grundskola multipliceras med åldersersättningen enligt

text: 7 § 1.

text: Produkten minskas sedan med åldersersättningen. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Glesbygdsindex för förskoleklass och grundskola anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Lönekostnadsskillnader i förskoleklass och grundskola

text: Tillägg och avdrag enligt

text: 7 § 4

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas genom att den del av löneindexet som överstiger 100 multipliceras med den justerade lönekostnaden dividerad med 100. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: 7 § 1

text: -3, multiplicerad med lönekostnadsandelen för förskoleklass och grundskola.

text: Löneindex och lönekostnadsandel för förskoleklass och grundskola anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Förändringar av antalet barn i åldern 6-15 år

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 7 § 5

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas så att den del av ökningen av antalet barn i åldern 6-15 år i en kommun som under en femårsperiod överstiger ökningen i landet under samma period med två procentenheter multipliceras med ett ersättningsbelopp som uppgår till 15 600 kronor per barn i 2016 års prisnivå. Motsvarande gäller om antalet barn i åldern 6-15 år i kommunen minskat samtidigt som antalet barn i åldersgruppen minskat i landet under samma period. Om antalet barn i åldern 6-15 år i en kommun minskat när antalet barn i samma åldersgrupp ökat i landet eller ökat när antalet barn i åldersgruppen minskat i landet, ska den del av minskningen eller ökningen i kommunen som överstiger två procentenheter multipliceras med ersättningsbeloppet. Ersättningsbeloppet räknas varje år upp med utvecklingen av konsumentprisindex med fast ränta till två år före utjämningsåret. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Förändringen under en femårsperiod beräknas som skillnaden mellan antalet barn i åldern 6-15 år i kommunen den 31 december sju år före utjämningsåret och antalet barn i åldern 6-15 år i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Förordning (2019:797).

text: Gymnasieskola

text: Standardkostnad för gymnasieskola

text: åldersersättning,

text: tillägg eller avdrag för resor, inackordering och små gymnasieskolor,

text: tillägg eller avdrag för programval,

text: tillägg eller avdrag för lönekostnadsskillnader i gymnasieskola, och

text: tillägg eller avdrag för förändringar av antalet ungdomar i åldern 16-18 år.

text: En kommuns standardkostnad för gymnasieskola ska beräknas genom att summera

text: Åldersersättning för gymnasieskola

text: Åldersersättningen enligt

text: 8 § 1

text: ska beräknas genom att andelen ungdomar i åldern 16-18 år i kommunen multipliceras med den beräknade genomsnittskostnaden per ungdom i åldersgruppen i landet.

text: Den beräknade genomsnittskostnaden per ungdom beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för gymnasieskola per invånare, som anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Merkostnader för resor, inackordering och små gymnasieskolor

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 8 § 2

text: ska beräknas enligt följande. Ett glesbygdsindex för gymnasieskola multipliceras med åldersersättningen enligt

text: 8 § 1.

text: Glesbygdsindex för gymnasieskola anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Programval

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 8 § 3

text: ska beräknas som ett genomsnitt av kommunens programvalsfaktor två respektive tre år före utjämningsåret.

text: Hur programvalsfaktorn beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Lönekostnadsskillnader i gymnasieskola

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 8 § 4

text: 8 § 1

text: -3, multiplicerad med lönekostnadsandelen för gymnasieskola.

text: Löneindex och lönekostnadsandel för gymnasieskola anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Förändringar av antalet ungdomar i åldern 16-18 år

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 8 § 5

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas genom att den del av ökningen av antalet ungdomar i åldern 16-18 år i en kommun under en femårsperiod som överstiger ökningen i landet under samma period med två procentenheter multipliceras med ett er- sättningsbelopp som uppgår till 15 600 kronor per ungdom i 2016 års prisnivå. Motsvarande gäller om antalet ungdomar i åldern 16-18 år i kommunen minskat samtidigt som antalet ungdomar i åldersgruppen minskat i landet under samma period. Om antalet ungdomar i åldern 16-18 år i en kommun minskat när antalet ungdomar i samma åldersgrupp ökat i landet eller ökat när antalet ungdomar i åldersgruppen minskat i landet, ska den del av minskningen eller ökningen i kommunen som överstiger två procentenheter multipliceras med ersättningsbeloppet. Ersättningsbeloppet räknas varje år upp med utvecklingen av konsumentprisindex med fast ränta till två år före utjämningsåret. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Förändringen under en femårsperiod beräknas som skillnaden mellan antalet ungdomar i åldern 16-18 år i kommunen den 31 december sju år före utjämningsåret och antalet ungdomar i åldern 16-18 år i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Förordning (2019:797).

text: Individ- och familjeomsorg

text: Standardkostnad för individ- och familjeomsorg

text: En kommuns standardkostnad för individ- och familjeomsorg ska beräknas genom att ett modellberäknat värde multipliceras med en korrigeringsfaktor. Därefter ska tillägg eller avdrag göras för lönekostnadsskillnader.

text: andelen barn och ungdomar i åldern 0-19 år som lever i hushåll med låg inkomststandard justerad för inkomster från ekonomiskt bistånd i kommunen,

text: andelen lågutbildade personer födda i Sverige i åldern 20- 40 år i kommunen,

text: roten ur tätortsbefolkningen i kommunen,

text: andelen av befolkningen boende i flerfamiljshus byggda 1965- 1975 i kommunen,

text: ohälsotal i kommunen, och

text: en variabel för justering av inkomsteffekt som beror på gränspendling till Norge och Danmark i kommunen.

text: För att få fram det modellberäknade värdet ska följande variabler användas:

text: Korrigeringsfaktorn ska bestämmas så att det modellberäknade värdet, som vägts med befolkningen den 31 december två år före utjämningsåret, överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för individ- och familjeomsorg.

text: Den genomsnittliga standardkostnaden för individ- och familjeomsorg samt hur det modellberäknade värdet och korrigeringsfaktorn närmare beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Lönekostnadsskillnader i individ- och familjeomsorg

text: Tillägg eller avdrag för lönekostnadsskillnader enligt

text: 9 § första stycket

text: Den justerade lönekostnaden beräknas som produkten av det modellberäknade värdet, korrigeringsfaktorn och lönekostnadsandelen för individ- och familjeomsorg.

text: Löneindex och lönekostnadsandel för individ- och familjeomsorg anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Kommunal vuxenutbildning

text: Standardkostnad för kommunal vuxenutbildning

text: kostnad för behov av vuxenutbildning på grundläggande nivå,

text: kostnad för behov av vuxenutbildning på gymnasial nivå,

text: kostnad för behov av svenska för invandrare, och

text: tillägg eller avdrag för sysselsättning.

text: Förordning (2019:797).

text: En kommuns standardkostnad för kommunal vuxenutbildning ska beräknas genom att summera

text: Kostnader för behov av vuxenutbildning på grundläggande nivå

text: Kostnaden enligt

text: 10 § 1

text: ska beräknas genom att antalet personer i åldern 20-56 år utan grundläggande utbildningsnivå i kommunen multipliceras med den genomsnittliga kostnaden per person i denna målgrupp i landet och divideras med befolkningen i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Den genomsnittliga kostnaden per person i målgruppen beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för vuxenutbildning på grundläggande nivå per invånare, som anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Kostnader för behov av vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Kostnaden enligt

text: 10 § 2

text: ska beräknas genom att antalet personer i åldern 20-56 år utan gymnasial utbildningsnivå i kommunen multipliceras med den genomsnittliga kostnaden per person i denna målgrupp i landet och divideras med befolkningen i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Den genomsnittliga kostnaden per person i målgruppen beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för vuxenutbildning på gymnasial nivå per invånare, som anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Kostnader för behov av svenska för invandrare

text: Kostnaden enligt

text: 10 § 3

text: ska beräknas genom att antalet personer i åldern 20-64 år som haft uppehållstillstånd i mindre än fem år i kommunen, med undantag för de första två åren efter mottagandet i en kommun för personer som omfattas av förordningen (

text: ) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, multipliceras med den genomsnittliga kostnaden per person i denna målgrupp och divideras med befolkningen i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Den genomsnittliga kostnaden per person i målgruppen beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för svenska för invandrare per invånare, som anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Sysselsättning

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 10 § 4

text: ska beräknas enligt följande. Summan av

text: 10 § 1

text: -3 multipliceras med kvoten av andelen personer som förvärvsarbetar eller bedriver eftergymnasiala studier i landet i åldern 20-64 år och samma andel i kommunen. Produkten minskas sedan med summan av

text: 10 § 1

text: -3. Därefter får samtliga kommuner ett invånarbaserat avdrag till tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Förordning (2019:797).

text: Äldreomsorg

text: Standardkostnad för äldreomsorg

text: korrigerad åldersersättning,

text: tillägg eller avdrag för skillnader i dödlighet,

text: tillägg eller avdrag för personer födda utanför Norden,

text: tillägg eller avdrag för institutionsboende i glesbygd,

text: tillägg eller avdrag för hemtjänst i glesbygd, och

text: tillägg eller avdrag för lönekostnadsskillnader i äldreomsorg.

text: Förordning (2019:797).

text: En kommuns standardkostnad för äldreomsorg ska beräknas genom att summera

text: Korrigerad åldersersättning

text: Den korrigerade åldersersättningen enligt

text: 14 § 1

text: ska beräknas enligt följande. Andelen sammanboende respektive ensamboende personer i kommunen i åldersgrupperna 65-79, 80-89 samt 90 år eller äldre multipliceras med en genomsnittlig kostnad per person för respektive åldersgrupp. Därefter summeras produkterna för respektive åldersgrupp till en åldersersättning som multipliceras med en korrigeringsfaktor.

text: Korrigeringsfaktorn ska bestämmas så att åldersersättningen, som vägts med befolkningen den 31 december två år före utjämningsåret, överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för äldreomsorg.

text: Den genomsnittliga kostnaden per person för respektive åldersgrupp, den genomsnittliga standardkostnaden för äldreomsorg samt hur korrigeringsfaktorn närmare beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Skillnader i dödlighet

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 14 § 2

text: ska beräknas utifrån skillnaden mellan faktiskt och förväntat antal avlidna personer i kommunen under en femårsperiod och den korrigerade åldersersättningen enligt

text: 14 § 1

text: per person i åldern 65 år och äldre i kommunen. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Hur tillägg och avdrag för skillnader i dödlighet närmare beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Personer födda utanför Norden

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 14 § 3

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas genom att varje kommun får ett tillägg med fem procent av genomsnittskostnaden per person i åldern 65 år eller äldre för andelen personer i åldersgruppen i kommunen som är födda utanför Norden. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Genomsnittskostnaden per person i åldersgruppen beräknas utifrån den genomsnittliga standardkostnaden för äldreomsorg per invånare, som anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Institutionsboende i glesbygd

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 14 § 4

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas för de kommuner som har en glesbygdsfaktor som är lägre än 0,8. Glesbygdsfaktorn baseras på tätortsgrad och antalet invånare per kvadratkilometer. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: Hur beräkningarna görs framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Hemtjänst i glesbygd

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 14 § 5

text: ska beräknas enligt följande. Ett glesbygdsindex multipliceras med den korrigerade åldersersättningen enligt

text: 14 § 1.

text: Därefter minskas produkten med den korrigerade åldersersättningen. Samtliga kommuner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Glesbygdsindex för äldreomsorg anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Lönekostnadsskillnader i äldreomsorg

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 14 § 6

text: 14 § 1

text: -5 multiplicerad med lönekostnadsandelen för äldreomsorg.

text: Löneindex och lönekostnadsandel för äldreomsorg anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Infrastruktur och skydd

text: klimattillägg för gator och vägar,

text: ortstillägg för gator och vägar, och

text: tillägg för räddningstjänst.

text: En kommuns standardkostnad för infrastruktur och skydd ska beräknas genom att summera

text: Ortstillägg, klimattillägg och tillägg för räddningstjänst anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Verksamhetsövergripande kostnader

text: Standardkostnad för verksamhetsövergripande kostnader

text: tillägg för befolkningsminskning,

text: tillägg för eftersläpning av intäkter,

text: tillägg eller avdrag för uppvärmning,

text: tillägg eller avdrag för byggnation, och

text: tillägg för administration.

text: Förordning (2019:797).

text: En kommuns standardkostnad för verksamhetsövergripande kostnader ska beräknas genom att summera

text: Befolkningsminskning

text: Tillägg enligt

text: 16 § 1

text: ska beräknas så att den del av befolkningsminskningen i kommunen, räknat i antal personer under en tioårsperiod, som överstiger två procentenheter multipliceras med ett ersättningsbelopp som uppgår till 200 kronor per invånare.

text: Befolkningsminskning under en tioårsperiod ska beräknas som skillnaden mellan befolkningen i kommunen den 31 december tolv år före utjämningsåret och befolkningen i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Förordning (2019:797).

text: Eftersläpning av intäkter

text: Tillägg enligt

text: 16 § 2

text: ska beräknas för kommuner som under en fyraårsperiod haft en befolkningsökning med i genomsnitt minst 1,2 procent per år och där antalet invånare från och med den 1 november två år före utjämningsåret till och med den 1 november året före utjämningsåret ökat med minst 1,2 procent.

text: Befolkningsökningen under en fyraårsperiod ska beräknas som skillnaden mellan befolkningen i kommunen den 1 november sex år före utjämningsåret och befolkningen i kommunen den 1 november två år före utjämningsåret.

text: Hur tillägget närmare beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Uppvärmning

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 16 § 3

text: ska beräknas enligt följande. Ett uppvärmningsindex multipliceras med ett ersättningsbelopp som uppgår till 356 kronor i 2016 års prisnivå. Produkten minskas sedan med ersättningsbeloppet.

text: Uppvärmningsindex anges i bilagan till denna förordningen.

text: Förordning (2019:797).

text: Byggnation

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 16 § 4

text: ska göras enligt bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Administration

text: Tillägg enligt

text: 16 § 5

text: Förordning (2019:797).

text: Hälso- och sjukvård

text: Standardkostnad för hälso- och sjukvård

text: korrigerad kostnad för befolkningens vårdbehov,

text: tillägg eller avdrag för hälso- och sjukvård i glesbygd,

text: tillägg eller avdrag för bemanning i glesbygd, och

text: tillägg eller avdrag för lönekostnadsskillnader i hälso- och sjukvård.

text: Förordning (2019:797).

text: En regions standardkostnad för hälso- och sjukvård ska beräknas genom att summera

text: Korrigerad kostnad för befolkningens vårdbehov

text: Den korrigerade kostnaden för befolkningens vårdbehov enligt

text: 21 § 1

text: ska beräknas enligt följande. Befolkningen delas in i olika grupper enligt bilagan till denna förordning. Antalet personer i respektive grupp den 31 december tre år före utjämningsåret i varje region multipliceras med den genomsnittliga kostnaden för respektive grupp och summeras till en genomsnittlig kostnad för befolkningens vårdbehov. Summan divideras med antalet invånare i regionen den 31 december tre år före utjämningsåret och multipliceras därefter med en korrigeringsfaktor.

text: Korrigeringsfaktorn ska bestämmas så att den genomsnittliga kostnaden för befolkningens vårdbehov, som vägts med befolkningen den 31 december två år före utjämningsåret, överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för hälso- och sjukvård.

text: Den genomsnittliga standardkostnaden för hälso- och sjukvård samt hur korrigeringsfaktorn närmare beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Hälso- och sjukvård i glesbygd

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 21 § 2

text: ska beräknas enligt följande. Ett index för vård i glesbygd multipliceras med den korrigerade kostnaden för befolkningens vårdbehov enligt

text: 21 § 1.

text: Därefter minskas produkten med den korrigerade kostnaden för befolkningens vårdbehov. Samtliga regioner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget eller avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Index för vård i glesbygd anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Bemanning i glesbygd

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 21 § 3

text: ska beräknas enligt följande. Ett index för bemanning i glesbygd multipliceras med summan av den korrigerade kostnaden för befolkningens vårdbehov och tillägg eller avdrag för vård i glesbygd. Därefter minskas produkten med summan av den korrigerade kostnaden för befolkningens vårdbehov och tillägg eller avdrag för vård i glesbygd. Samtliga regioner får därefter ett invånarbaserat avdrag från tillägget och avdraget, som beräknas så att summan av samtliga avdrag motsvarar summan av tilläggen.

text: Index för bemanning i glesbygd anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Lönekostnadsskillnader i hälso- och sjukvård

text: Tillägg eller avdrag enligt

text: 21 § 4

text: ska beräknas enligt följande. Tillägg beräknas genom att den del av löneindexet som överstiger 100 multipliceras med den justerade lönekostnaden dividerad med 100. Samtliga regioner får därefter ett invånarbaserat avdrag, som beräknas så att summan av avdragen motsvarar summan av tilläggen.

text: 21 § 1

text: -3 multiplicerad med lönekostnadsandelen för hälso- och sjukvård.

text: Löneindex och lönekostnadsandel för hälso- och sjukvård anges i bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Befolkningsförändringar

text: Standardkostnad för befolkningsförändringar

text: En regions standardkostnad för befolkningsförändringar ska beräknas genom att summera tillägg för eftersläpning av intäkter och tillägg för befolkningsförändringar.

text: Förordning (2019:797).

text: Eftersläpning av intäkter

text: Tillägg för eftersläpning av intäkter enligt

text: 25 a §

text: ska beräknas för regioner som under en fyraårsperiod haft en befolkningsökning med i genomsnitt minst 1,2 procent per år och där antalet invånare från och med den 1 november två år före utjämningsåret till och med den 1 november året före utjämningsåret ökat med minst 1,2 procent.

text: Befolkningsökning under en fyraårsperiod ska beräknas som skillnaden mellan befolkningen i regionen den 1 november sex år före utjämningsåret och befolkningen i regionen den 1 november två år före utjämningsåret.

text: Hur tillägget beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Tillägg för befolkningsförändringar

text: Tillägg för befolkningsförändringar enligt

text: 25 a §

text: ska beräknas genom att den del av en befolkningsökning i regionen, räknat i antal personer under en tioårsperiod, som överstiger ökningen i landet under samma period med två procentenheter multipliceras med ett ersättningsbelopp som uppgår till 100 kronor per person. Motsvarande gäller om befolkningen i regionen minskat samtidigt som befolkningen i landet minskat under samma period. Om regionens befolkning minskat när befolkningen i landet ökat eller ökat när befolkningen i landet minskat, ska den del av minskningen eller ökningen i regionen, räknat i antal personer, som överstiger två procent- enheter multipliceras med ersättningsbeloppet.

text: Befolkningsförändringarna under en tioårsperiod ska beräknas som skillnaden mellan befolkningen i regionen den 31 december tolv år före utjämningsåret och befolkningen i regionen två år före utjämningsåret.

text: Förordning (2019:797).

text: Kollektivtrafik

text: Standardkostnad för kollektivtrafik

text: Standardkostnaden för kollektivtrafik ska beräknas för respektive län enligt följande. Ett modellberäknat värde multipliceras med en korrigeringsfaktor. Hälften av standardkostnaden tillförs därefter kommunerna i länet i enlighet med

text: 26 a §

text: och hälften regionen, med undantag för Stockholms län där kommunernas andel är 40 procent och regionens andel är 60 procent av standardkostnaden.

text: antal boende i tätort i länet,

text: andelen personer som arbetspendlar över kommungräns i länet, och

text: roten ur det genomsnittliga avståndet mellan invånarna i länet.

text: Korrigeringsfaktorn ska bestämmas så att det modellberäknade värdet, som vägts med befolkningen den 31 december två år före utjämningsåret, överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för kollektivtrafik.

text: Den genomsnittliga standardkostnaden för kollektivtrafik samt hur det modellberäknade värdet och korrigeringsfaktorn närmare beräknas framgår av bilagan till denna förordning.

text: Förordning (2019:797).

text: Fördelning av kommunernas andel av standardkostnaden

text: För kommunerna i Västmanlands län, Västernorrlands län, Västerbottens län och Norrbottens län ska andelen beräknas genom att använda variablerna det genomsnittliga avståndet mellan invånarna, pendlingsavstånd och tätortsbefolkning på det sätt som framgår av bilagan till denna förordning.

text: För kommunerna i Stockholms län, Uppsala län, Östergötlands län, Jönköpings län, Kronobergs län, Kalmar län, Blekinge län, Skåne län, Hallands län, Västra Götalands län, Värmlands län, Örebro län, Dalarnas län, Gävleborgs län, Jämtlands län och i Gotlands kommun görs fördelningen med lika stora belopp per invånare.

text: För kommunerna i Södermanlands län fattar regeringen särskilda beslut om varje kommuns andel av de totala kostnaderna i länet.

text: Förordning (2019:797).

text: Fördelningen av kommunernas andel av standardkostnaden mellan kommunerna i länet ska göras på följande sätt:

text: Beräkningsmetoder och närmare detaljer för kostnadsutjämningen

text: För beräkningarna gäller i övrigt de beräkningsmetoder och närmare detaljer som anges i bilagan till denna förordning.

text: 28 § Har upphävts genom förordning (2013:976).

text: Uppgiftslämnande

text: Statistiska centralbyrån ska senast den 1 oktober året före utjämningsåret lämna uppgifter till varje kommun och varje region om preliminära bidrag och avgifter enligt

text: och

text: 16 §§

text: lagen (

text: ) om kommunalekonomisk utjämning.

text: Förordning (2019:797).

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 10 januari varje år till Skatteverket lämna uppgifter som beräknats enligt denna förordning.

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Statistiska centralbyrån får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Bilaga

text: Generella bestämmelser för kostnadsutjämningen

text: Uppgifter i beräkningen av kostnadsutjämningen

text: De uppgifter som används i beräkningen av kostnadsutjämningen ska, om inte annat anges i denna bilaga, hämtas från Statistiska centralbyråns statistik.

text: Genomsnittlig standardkostnad

text: Den för landet genomsnittliga standardkostnaden i kronor per invånare före uppräkning till utjämningsårets kostnadsnivå för var och en av följande verksamheter är:

text: 2017: 2,0

text: 2018: 2,1

text: 2019: 1,7

text: 2020: 0,5

text: 2021: 2,4

text: 2022: 7,7

text: 2023: 6,0

text: 2024: 1,9

text: 2025: 2,7

text: 2026: 1,3.

text: Uppräkning till utjämningsårets prisnivå sker med hjälp av utvecklingen av konsumentprisindex med fast ränta. Som genomsnittlig procentuell förändring i konsumentprisindex med fast ränta för respektive år används för

text: Följande verksamheters och kostnadsslags standardkostnad räknas upp till utjämningsårets prisnivå med hjälp av konsumentprisindex med fast ränta året före utjämningsåret samt utjämningsåret: förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass och grundskola, gymnasieskola, individ- och familjeomsorg, kommunal vuxenutbildning, äldreomsorg, hälso- och sjukvård och kollektivtrafik.

text: Följande verksamheters och kostnadsslags standardkostnad räknas upp till utjämningsårets prisnivå med hjälp av konsumentprisindex med fast ränta från år 2016 till och med utjämningsåret: infrastruktur och skydd samt verk- samhetsövergripande kostnader med undantag för

text: 16 §

text: och

text: Index för behov av förskola respektive fritidshem

text: Index för behov av förskola respektive fritidshem anges under rubriken Fasta index för kommuner.

text: Socioekonomiskt index för barn i åldern 1-5 år

text: andelen barn i åldern 1-5 år i kommunen med föräldrar som saknar eftergymnasial utbildning, dividerad med medelvärdet för motsvarande grupp i landet två år före utjämningsåret,

text: andelen barn i åldern 1-5 år i kommunen som bor i hushåll med låg disponibel inkomst, dividerad med medelvärdet för motsvarande grupp i landet tre år före utjämningsåret, och

text: andelen barn i åldern 1-5 år i kommunen med minst en förälder som har haft uppehållstillstånd i högst fyra år, dividerad med medelvärdet för motsvarande grupp i landet två år före utjämningsåret.

text: Det socioekonomiska indexet per kommun beräknas som genomsnittet av följande kvoter:

text: Med låg disponibel inkomst avses personer som lever i hushåll som har en disponibel inkomst per konsumtionsenhet som är mindre än 60 procent av medianvärdet för samtliga hushåll, i enlighet med Statistiska central-byråns definition.

text: Glesbygds- respektive löneindex

text: Glesbygds- respektive löneindex för förskola anges under rubriken Fasta index för kommuner.

text: Lönekostnadsandel förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet

text: Lönekostnadsandelen i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksam-het är 0,738.

text: Förskoleklass och grundskola

text: Genomsnittlig kostnad för modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk

text: Genomsnittlig kostnad för modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk beräknas genom att den genomsnittliga lärarlönen i landet per månad i kommunal skola för grundskollärare, inklusive löne-kostnadspålägg, två år före utjämningsåret multipliceras med 12. Produkten multipliceras därefter med kvoten av antal lärare (heltid) i landet för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk under det läsår som avser höstterminen två år före utjämningsåret och vårterminen ett år före utjämningsåret och antalet elever i landet som deltog i modersmålsundervisning eller svenska som andraspråk under samma läsår.

text: Statistik över antal lärare och elever hämtas från Statens skolverk.

text: Lönekostnadspålägget i beräkningen av den genomsnittliga kostnaden är 47,18 procent.

text: Glesbygds- respektive löneindex för förskoleklass och grundskola

text: Glesbygds- respektive löneindex för förskoleklass och grundskola anges under rubriken Fasta index för kommuner.

text: Lönekostnadsandel förskoleklass och grundskola

text: Lönekostnadsandelen i förskoleklass och grundskola är 0,688.

text: Programvalsfaktor för gymnasieskola

text: Programvalsfaktorn för respektive kommun beräknas genom att produkten av antalet folkbokförda elever per hemkommun och program och landets genomsnittskostnad per program summeras med produkten av antalet ungdomar i åldern 16-18 år i kommunen som inte är inskrivna i gymnasieskolan och genomsnittskostnaden för nationella gymnasieprogram och introduktionsprogram. Denna summa ska sedan minskas med ett relationstal.

text: Relationstalet ska beräknas genom att antalet ungdomar i åldern 16-18 år i kommunen multipliceras med gymnasiets genomsnittskostnad i landet per ungdom i åldersgruppen. Därefter divideras denna produkt med antalet invånare i kommunen.

text: Uppgifter om kostnader för de nationella gymnasieprogrammen hämtas från Statens skolverks statistik. Kostnaden för introduktionsprogrammen uppgår till 111 523 kronor i 2016 års prisnivå och ska räknas upp med den genomsnittliga kostnadsutvecklingen för de nationella programmen (riksprislistan) till motsvarande år.

text: Lönekostnadsandel gymnasieskola

text: Lönekostnadsandelen i gymnasieskola är 0,678.

text: Individ- och familjeomsorg

text: Beräkning av det modellberäknade värdet

text: 11 523,54 multiplicerat med andelen barn och ungdomar i kommunen i åldersgruppen 0-19 år som lever i hushåll med låg inkomststandard justerad för inkomster från ekonomiskt bistånd,

text: 26 610,39 multiplicerat med andelen lågutbildade personer födda i Sverige i åldern 20-40 år i kommunen,

text: 2,60 multiplicerat med roten ur tätortsbefolkningen i kommunen,

text: 2 797,15 multiplicerat med andelen av befolkningen i kommunen boende i flerfamiljshus byggda 1965-1975,

text: 17,29 multiplicerat med ohälsotalet i kommunen,

text: -495,53 multiplicerat med en variabel för justering av en inkomsteffekt av gränspendling i kommunen.

text: Det modellberäknade värdet för individ- och familjeomsorg beräknas genom att summera

text: Med låg inkomststandard avses den definition som används av Statistiska centralbyrån, där hushållets disponibla inkomst sätts i relation till hushållets baskonsumtion, med justeringen att inkomster från andra länder exkluderas. Uppgiften avser tre år före utjämningsåret.

text: Med andel lågutbildade personer avses personer som har grundskola som högsta avslutade utbildningsnivå.

text: Med ohälsotal avses genomsnittligt antal dagar med sjukpenning eller sjukersättning i åldersgruppen 16-64 år i kommunen. Uppgifter om ohälsotal hämtas från Försäkringskassan.

text: Variabeln roten ur tätortsbefolkningen i kommunen avser år 2015 och uppdateras vart femte år.

text: Variabeln för justering av en inkomsteffekt av gränspendling definieras som produkten av andelen av befolkningen i åldern 16-74 år som gränspendlar till Norge eller Danmark multiplicerad med andelen barn och ungdomar i åldern 0-19 år som lever i hushåll med låg inkomststandard. Uppgifterna som avser andelen i befolkningen som gränspendlar till Danmark är från 2015 och motsvarande uppgifter avseende Norge är från 2014 och dessa uppgifter uppdateras inte.

text: Beräkning av korrigeringsfaktorn

text: Korrigeringsfaktorn bestäms så att det genomsnittliga modellberäknade värdet överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för individ- och familjeomsorg enligt följande. Det modellberäknade värdet multipliceras med befolkningen i kommunen, därefter summeras produkterna för samtliga kommuner. Summan divideras därefter med befolkningen i landet den 31 december två år före utjämningsåret. Den genomsnittliga standardkostnaden för individ- och familjeomsorg divideras därefter med denna kvot.

text: Lönekostnadsandel individ- och familjeomsorg

text: Lönekostnadsandelen i individ- och familjeomsorg är 0,578.

text: Äldreomsorg

text: Genomsnittliga kostnader per person för äldreomsorg

text: Korrigeringsfaktorn bestäms så att den genomsnittliga åldersersättningen överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för äldreomsorg enligt följande. Den ålders- ersättningen multipliceras med befolkningen i kommunen, därefter summeras produkterna för samtliga kommuner. Summan divideras därefter med befolkningen i landet den 31 december två år före utjämningsåret. Den genomsnittliga standard- kostnaden för äldreomsorg divideras därefter med denna kvot.

text: Beräkning av skillnader i dödlighet

text: Tillägg eller avdrag för skillnader i dödlighet beräknas enligt följande. Skillnaden mellan faktiskt antal avlidna och förväntat antal avlidna personer i kommunen för perioden sex år före utjämningsåret och två år före utjämningsåret beräknas. Skillnaden summeras sedan med det faktiska antalet invånare 65 år eller äldre i kommunen. Summan multipliceras därefter med den korrigerade åldersersättningen omräknad från kronor per invånare till kronor per invånare 65 år eller äldre och divideras med befolkningen i kommunen den 31 december två år före utjämningsåret. Denna kvot minskas med den korrigerade åldersersättningen för de kommuner som har fler avlidna personer än förväntat. För de kommuner som har färre avlidna personer än förväntat minskas den uppkomna skillnaden med hälften.

text: Med förväntat antal avlidna avses hur många personer som skulle avlida per kommun om dödligheten skulle vara lika hög per ålder som riksgenomsnittet.

text: Beräkning tillägg för institutionsboende i glesbygd

text: Kommunens glesbygdsfaktor beräknas genom att tätortsgraden i kvadrat multipliceras med roten ur antalet invånare per kvadratkilometer.

text: Tillägg för institutionsboende i glesbygd beräknas enligt följande. Kommunens glesbygdsfaktor divideras med tio. Därefter minskas 0,08 med denna kvot. Differensen multipliceras sedan med den korrigerade åldersersättningen.

text: Variabeln tätortsgrad i kommunen avser år 2015 och uppdateras vart femte år.

text: Glesbygdsindex för äldreomsorg

text: Glesbygdsindex för äldreomsorg anges under rubriken Fasta index för kommuner.

text: Lönekostnadsandel äldreomsorg

text: Lönekostnadsandelen i äldreomsorg är 0,739.

text: Infrastruktur och skydd

text: Klimattillägg

text: Följande kommuner får ett klimattillägg på 103 kronor per invånare: kommunerna i Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län.

text: Följande kommuner får ett klimattillägg på 66 kronor per invånare: kommunerna i Värmlands, Dalarnas, Gävleborgs och Västernorrlands län samt Tierps, Älvkarleby och Östhammars kommuner.

text: Övriga kommuner får ett klimattillägg på 44 kronor per invånare.

text: Beloppen anges i 2016 års prisnivå.

text: Ortstillägg

text: Om inget annat anges får samtliga kommuner i Värmlands, Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län och följande kommuner ett ortstillägg på 65 kronor per invånare: Södertälje, Uppsala, Eskilstuna, Linköping, Norrköping, Jönköping, Växjö, Kalmar, Karlskrona, Helsingborg, Kristianstad, Lund, Halmstad, Borås, Örebro och Västerås.

text: Följande kommuner får ett ortstillägg på 80 kronor per invånare: Botkyrka, Danderyd, Ekerö, Haninge, Huddinge, Järfälla, Lidingö, Nacka, Nynäshamn, Salem, Sigtuna, Sollentuna, Solna, Sundbyberg, Tyresö, Täby, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Vallentuna, Vaxholm, Värmdö, Österåker, Håbo, Burlöv, Kävlinge, Lomma, Skurup, Staffanstorp, Svedala, Trelleborg, Vellinge, Kungsbacka, Ale, Alingsås, Bollebygd, Härryda, Kungälv, Lerum, Lilla Edet, Mölndal, Partille, Stenungssund och Öckerö.

text: Följande kommuner får ett ortstillägg på 128 kronor per invånare: Malmö, Karlstad, Falun, Gävle, Sundsvall, Örnsköldsvik, Härjedalen, Östersund, Skellefteå, Umeå, Åsele och Luleå.

text: Göteborgs kommun får ett ortstillägg på 193 kronor per invånare.

text: Stockholms kommun får ett ortstillägg på 580 kronor per invånare.

text: Övriga kommuner får inget ortstillägg.

text: Beloppen anges i 2016 års prisnivå.

text: Räddningstjänst

text: Följande kommuner får ett tillägg för räddningstjänst på 150 kronor per invånare: Heby, Boxholm, Valdemarsvik, Ydre, Ödeshög, Aneby, Tingsryd, Uppvidinge, Högsby, Hylte, Bengtsfors, Dals-Ed, Färgelanda, Svenljunga, Eda, Filipstad, Hagfors, Storfors, Sunne, Säffle, Torsby, Laxå, Ljusnarsberg, Skinnskatteberg, Leksand, Mora, Orsa, Rättvik, Smedjebacken, Ljusdal, Nordanstig, Ockelbo, Ovanåker, Kramfors, Sollefteå, Örnsköldsvik, Krokom, Skellefteå, Boden och Kiruna.

text: Följande kommuner får ett tillägg för räddningstjänst på 300 kronor per invånare: Kinda, Årjäng, Hällefors, Malung-Sälen, Vansbro, Älvdalen, Ånge, Berg, Bräcke, Strömsund, Åre, Bjurholm, Lycksele, Nordmaling, Robertsfors, Vindeln, Gällivare, Haparanda, Kalix och Älvsbyn.

text: Följande kommuner får ett tillägg för räddningstjänst på 700 kronor per invånare: Härjedalen, Ragunda, Dorotea, Malå, Norsjö, Sorsele, Storuman, Vilhelmina, Åsele, Arjeplog, Arvidsjaur, Jokkmokk, Pajala, Överkalix och Övertorneå.

text: Övriga kommuner får inget tillägg för räddningstjänst.

text: Beloppen anges i 2016 års prisnivå.

text: Verksamhetsövergripande kostnader

text: Eftersläpning av intäkter

text: Tillägg för eftersläpning av intäkter beräknas som differensen mellan kommunens bidrag eller avgift i utjämningssystemet året före utjämningsåret och motsvarande bidrag eller avgift där inkomstutjämningsbidraget eller inkomstutjämningsavgiften har omräknats utifrån en uppräknad folkmängd. Differensen divideras med antalet invånare den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Den uppräknade folkmängden utgör summan av antalet personer som motsvarar den befolkningsökning i kommunen som överskrider 1,2 procent mellan den 1 november två år före utjämningsåret och den 1 november året före utjämningsåret samt kommunens folkmängd den 1 november två år före utjämningsåret.

text: Omräkningen av inkomstutjämningsbidraget eller inkomstutjämningsavgiften sker genom att kommunens inkomstutjämningsbidrag eller inkomstutjämningsavgift omräknas med den uppräknade folkmängden utifrån landets och kommunens skatteunderlag som användes vid beräkningen av inkomst- utjämningen året före utjämningsåret. Summan, i kronor per invånare året före utjämningsåret, av bidrag eller avgift i kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och regleringspost samt det inkomstutjämningsbidrag eller den inkomstutjämningsavgift som omräknats utifrån den uppräknade folkmängden multipliceras med den uppräknade folkmängden.

text: Uppvärmningsindex

text: Uppvärmningsindex anges under rubriken Fasta index för kommuner.

text: Byggnation

text: Tillägg eller avdrag för byggnation anges efter kommunens länstillhörighet, med undantag för Västra Götalands län.

text: I Västra Götalands län får kommunerna Härryda, Partille, Öckerö, Stenungsund, Tjörn, Ale, Lerum, Lilla Edet, Göteborg, Mölndal, Kungälv och Alingsås ett tillägg om 18 kronor per invånare. Övriga kommuner i länet får ett avdrag om 79 kronor per invånare.

text: Följande kommuner får ett tillägg för administrationskostnader på 150 kronor per invånare: Boxholm, Vadstena, Valdemarsvik, Ödeshög, Aneby, Mullsjö, Torsås, Perstorp, Essunga, Färgelanda, Grästorp, Gullspång, Karlsborg, Munkfors, Storfors, Laxå, Lekeberg och Norberg.

text: Följande kommuner får ett tillägg för administrationskostnader på 950 kronor per invånare: Kinda, Uppvidinge, Filipstad, Hagfors, Torsby, Årjäng, Malung-Sälen, Mora, Rättvik, Ljusdal, Nordanstig, Ovanåker, Sollefteå, Ånge, Härjedalen, Krokom, Strömsund, Åre, Lycksele, Gällivare, Kalix, Kiruna och Älvsbyn.

text: Följande kommuner får ett tillägg för administrationskostnader på 1 900 kronor per invånare: Ydre, Högsby, Dals-Ed, Hällefors, Ljusnarsberg, Skinnskatteberg, Orsa, Vansbro, Älvdalen, Ockelbo, Berg, Bräcke, Ragunda, Bjurholm, Dorotea, Malå, Nordmaling, Norsjö, Robertsfors, Sorsele, Storuman, Vilhelmina, Vindeln, Åsele, Arjeplog, Arvidsjaur, Jokkmokk, Pajala, Överkalix och Övertorneå.

text: Övriga kommuner får inget tillägg för administrationskostnader.

text: Beloppen anges i 2016 års prisnivå.

text: Hälso- och sjukvård

text: Befolkningens indelning i grupper och genomsnittliga kostnader för respektive grupp

text: Uppgifter om genomsnittliga kostnader för befolkningen hämtas från Skåne län, Västra Götalands län och Norrbottens län och avser år 2016.

text: Genomsnittlig kostnad för barn och ungdomar

cells: Genomsnittlig kostnad för vuxna under 80 år

cells: Genomsnittlig kostnad för 80 år eller äldre

text: Korrigeringsfaktorn bestäms så att den genomsnittliga kostnaden för befolkningens vårdbehov överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för hälso- och sjukvård enligt följande. Kostnaden för befolkningens vårdbehov multipliceras med befolkningen i regionen och därefter summeras produkterna för samtliga regioner. Summan divideras därefter med befolkningen i landet den 31 december två år före utjämningsåret. Den genomsnittliga standardkostnaden för hälso- och sjukvård divideras därefter med denna kvot.

text: Index för vård respektive bemanning i glesbygd

text: Index för vård i glesbygd respektive för bemanning i glesbygd anges under rubriken Fasta index för regioner.

text: Lönekostnadsandel för regioner

text: Lönekostnadsandelen i hälso- och sjukvård är 0,706.

text: Befolkningsförändringar

text: Eftersläpning av intäkter i region

text: Tillägg för eftersläpning av intäkter beräknas som differensen mellan regionens bidrag eller avgift i utjämningssystemet året före utjämningsåret och motsvarande bidrag eller avgift där inkomstutjämningsbidraget eller inkomstutjämningsavgiften har omräknats utifrån en uppräknad folkmängd. Differensen divideras med antalet invånare den 31 december två år före utjämningsåret.

text: Den uppräknade folkmängden utgör summan av antalet personer som motsvarar den befolkningsökning i regionen som överskrider 1,2 procent mellan den 1 november två år före utjämningsåret och den 1 november året före utjämningsåret samt regionens folkmängd den 1 november två år före utjämningsåret.

text: Omräkningen av inkomstutjämningsbidraget eller inkomstutjämningsavgiften sker genom att regionens inkomstutjämningsbidrag eller inkomstutjämningsavgift omräknas med den uppräknade folkmängden utifrån landets och regionens skatteunderlag som användes vid beräkningen av inkomstutjämningen året före utjämningsåret. Summan, i kronor per invånare året före utjämningsåret, av bidrag eller avgift i kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och regleringspost samt det inkomstutjämningsbidrag eller den inkomstutjämningsavgift som omräknats utifrån den uppräknade folkmängden multipliceras med den uppräknade folkmängden.

text: Kollektivtrafik

text: Beräkning av det modellberäknade värdet

text: 0,0006133 multiplicerat med antalet boende i tätort med mer än 11 000 invånare i länet,

text: 28,33119 multiplicerat med andelen personer som arbetspendlar över kommungräns i länet, och

text: 16,09601 multiplicerat med roten ur det genomsnittliga avståndet mellan invånarna i länet.

text: Det modellberäknade värdet per län ska beräknas genom att summera

text: Uppgift om tätortsgrad i beräkningen av antal boende i tätort avser år 2015 och uppdateras vart femte år.

text: Beräkning av korrigeringsfaktorn

text: Korrigeringsfaktorn bestäms så att det genomsnittliga modellberäknade värdet överensstämmer med den genomsnittliga standardkostnaden för kollektivtrafik enligt följande. Det modellberäknade värdet multipliceras med befolkningen i länet, därefter summeras produkterna för samtliga län. Summan divideras därefter med befolkningen i landet den 31 december två år före utjämningsåret. Den genomsnittliga standardkostnaden för kollektivtrafik divideras därefter med denna kvot.

text: Fördelningen av kommunernas andel av standardkostnaden i vissa län

text: Ett länsspecifikt värde,

text: - 1 114,609 multiplicerat med den naturliga logaritmen av antal boende i tätort med mer än 11 000 invånare i kommunen,

text: 65,1762 multiplicerat med den naturliga logaritmen av antal boende i tätort med mer än 11 000 invånare i kommunen i kvadrat,

text: 22,12085 multiplicerat med roten ur det genomsnittliga avståndet mellan invånarna i kommunen,

text: 0,016393 multiplicerat med pendlingsavstånd i kommunen.

text: Fördelningen av kommunernas andel av standardkostnaden i Västmanlands län, Västernorrlands län, Västerbottens län och Norrbottens län ska beräknas genom att summera

text: Summan av 1-5 ska sedan multipliceras med folkmängden i kommunen till en kostnad per kommun. Därefter divideras denna produkt med summan av kostnaderna för alla kommuner i länet.

text: De länsspecifika värden som ska användas i beräkningen är

text: Fasta index för kommuner /inte med här - se SFS 2019:797/

text: Förordning (2025:1171).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2004 och tillämpas första gången för bidrags- och avgiftsåret 2004.

text: För bidrags- och avgiftsåret 2004 skall i stället för vad som sägs i

text: 9 §

text: gälla att Statistiska centralbyrån senast den 5 mars 2004 till Skatteverket skall lämna uppgifter som beräknats enligt denna förordning.

rpubl:andrar: ändr. 4 §, bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2005 och tillämpas första gången för bidrags- och avgiftsåret 2005.

rpubl:andrar: ändr. 4, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 6 §, bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 16 januari 2006 och tillämpas första gången för bidrags- och avgiftsåret 2006.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2009. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om bidrag och avgifter för år 2008 och tidigare år.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 2004:9 i lydelse enligt SFS 2007:938

dcterms:title: Förordning (2004:9) om utjämningsbidrag till och utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Regeringen föreskriver följande.

text: Allmänna bestämmelser

text: standardkostnad enligt

text: 2 § lagen (2003:887)

text: om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade och enligt

text: 2 § lagen (2003:886)

text: om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade,

text: utjämningsbidrag enligt

text: 3 § lagen (2003:887)

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade, samt

text: utjämningsavgift enligt

text: 3 § lagen (2003:886)

text: Statistiska centralbyrån skall varje bidrags- och avgiftsår för varje kommun beräkna

text: Om summan av samtliga bidrag inte motsvarar summan av samtliga avgifter för kommunerna, skall en nivåjustering göras som motsvarar skillnaden. För samtliga kommuner görs ett avdrag eller tillägg med ett enhetligt belopp per invånare, som beräknas så att summan av avgifterna motsvarar summan av bidragen.

text: Standardkostnaden skall beräknas utifrån befolkningsuppgifter per den 1 november året före bidrags- och avgiftsåret samt anges i kronor per invånare och avrundas till närmaste hela krontal. Standardkostnaden skall beräknas i bidrags- och avgiftsårets prisnivå utifrån en prognostiserad utveckling av nettoprisindex.

text: Underlag för beräkningar av standardkostnaden skall utgöras av Statistiska centralbyråns räkenskapssammandrag och Socialstyrelsens individ- och insatsstatistik (

text: mikrostatistik

text: ) för insatser enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade, två år före bidrags- och avgiftsåret.

text: Beräkning av standardkostnad

text: En kommuns standardkostnad skall beräknas enligt följande. Antalet personer i kommunen med verkställda beslut om insatser enligt

text: 9 § 2

text: -10 lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade, multipliceras med den enligt

text: 5 §

text: beräknade genomsnittliga kostnaden per insats i landet, varefter produkterna summeras. Till summan adderas kommunens ersättning till Försäkringskassan enligt lagen (

text: ) om assistansersättning enligt räkenskapssammandraget.

text: Den enligt

text: första stycket

text: beräknade kostnaden multipliceras med det koncentrationsindex och det personalkostnadsindex som beräknats enligt

text: 6 §

text: . Produkten divideras slutligen med antalet invånare i kommunen, varvid kommunens standardkostnad är beräknad.

text: Förordning (2004:1370).

text: Den genomsnittliga kostnaden per insats enligt

text: 4 §

text: skall beräknas enligt följande.

text: Genomsnittskostnaden för daglig verksamhet och personlig assistans framgår direkt av räkenskapssammandraget och mikrostatistiken. De övriga insatserna beräknas utifrån skattningar baserade på kostnader för bostad med särskild service och övriga insatser, vilka också framgår av räkenskapssammandraget.

text: Beträffande boende enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall följande gälla. Genomsnittskostnaden för bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna skall utgöra ett riktvärde för övriga boendeformer. Bostad med särskild service för barn och ungdomar skall motsvara 140 procent och barn i familjehem 30 procent av riktvärdet.

text: För övriga insatser skall följande gälla. Genomsnittskostnaden för insatsen korttidsvistelse skall utgöra ett riktvärde för följande insatser. Korttidstillsyn skall motsvara 100 procent, avlösarservice 25 procent, ledsagarservice 12,5 procent och kontaktperson 12,5 procent av riktvärdet.

text: Den genomsnittliga kostnaden per insats skall uppdateras årligen.

beteckning: 6 §

text: Koncentrationsindexet beräknas som kvoten av andelen personer med verkställda beslut per den 1 oktober 2006 i kommunen och andelen personer med verkställda beslut i landet per den 1 oktober 2006, upphöjt med en exponent som justerar för koncentrationens effekt på standardkostnaden.

text: Personalkostnadsindexet för respektive kommun beräknas dels utifrån kostnadsuppgifter från räkenskapssammandragen 2006, dels utifrån den kostnad som beräknats enligt

text: 4 § första stycket

text: för bidrags- och avgiftsåret 2008, på följande sätt.

text: Ett belopp motsvarande 70 procent av skillnaden mellan en beräknad personalkostnad per kommun för 2006 och den personalkostnad som ingår i den i

text: andra stycket

text: nämnda och för 2006 beräknade kostnaden, adderas till sist nämnda kostnad, multiplicerad med det koncentrationsindex som beräknats för samma år. Den erhållna summan divideras med den i

text: andra stycket

text: nämnda och för 2006 beräknade kostnaden, multiplicerad med koncentrationsindexet för samma år.

text: Förordning (2007:708).

beteckning: 7 §

text: För beräkningarna gäller i övrigt de beräkningsmetoder och närmare detaljer som anges i bilagan till denna förordning.

text: Uppgiftslämnande

beteckning: 8 §

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 1 oktober året före bidrags- och avgiftsåret lämna uppgift till varje kommun om preliminära bidrag och avgifter enligt

text: 3 § lagen (2003:887)

text: 3 § lagen (2003:886)

text: om utjämningsavgift för kommuner enligt lagen (

beteckning: 9 §

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 10 januari varje år till Skatteverket lämna uppgifter som beräknats enligt denna förordning.

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Statistiska centralbyrån får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Bilaga

text: Beräkningsmetoder och närmare detaljer för kostnadsutjämningen

text: Befolkningsuppgifter

text: Befolkningsuppgifter hämtas från Statistiska centralbyråns (SCB) befolkningsstatistik.

text: Nettoprisindex

text: Uppräkning till bidrags- och avgiftsårets kostnadsnivå sker med hjälp av utvecklingen av nettoprisindex. Som genomsnittlig procentuell förändring i nettoprisindex för respektive år används följande: 2007 (2,5) och 2008 (2,0).

text: Genomsnittskostnaden

text: Genomsnittskostnaden per insats i landet beräknas enligt följande formel:

text: Boendeformer

text: Vuxna = nettokostnader från rad 5131 enligt räkenskapssammandraget / (antal beslut enligt

text: 9 § 9 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade + antal beslut om boende enligt

text: 9 § 8 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade x 1,4 + antal beslut om familjehem enligt

text: 9 § 8 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade x 0,3).

text: Barn = genomsnittskostnaden för vuxna x 1,4.

text: Barn i familjehem = genomsnittskostnaden för vuxna x 0,3.

text: Övriga insatser

text: Korttidsvistelse = nettokostnader från rad 5139 enligt räkenskapssammandraget / (antal beslut enligt

text: 9 § 6 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade + antal beslut enligt

text: 9 § 7 lagen (1993:387)

text: 9 § 5 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade x 0,25 + antal beslut enligt

text: 9 § 3 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade x 0,125 + antal beslut enligt

text: 9 § 4 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade x 0,125).

text: Korttidstillsyn = genomsnittskostnaden för korttidsvistelse.

text: Avlösarservice = genomsnittskostnaden för korttidsvistelse x 0,25.

text: Ledsagarservice = genomsnittskostnaden för korttidsvistelse x 0,125.

text: Kontaktperson = genomsnittskostnaden för korttidsvistelse x 0,125.

text: Andra insatser

text: Daglig verksamhet = nettokostnader från rad 5135 enligt räkenskapssammandraget / antal beslut enligt

text: 9 § 10 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade.

text: Personlig assistans = nettokostnader från rad 5133 enligt räkenskapssammandraget / antal beslut enligt

text: 9 § 2 lagen (1993:387)

text: Standardkostnadsberäkning

text: Den första delen av standardkostnaden beräknas enligt följande formel:

text: S = BV x bv + BB x bb + FH x fh + DV x dv + KV x kv + KT x kt + AS x as + LS x ls + KP x kp + PA x pa + FK,

text: där förkortningar förklaras som

text: S = standardkostnad, BV = bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna, bv = genomsnittskostnad för ovanstående insats, BB = bostad med särskild service för barn och ungdomar, bb = genomsnittskostnad för ovanstående insats, FH = boende i familjehem, fh = genomsnittskostnad för ovanstående insats, DV = daglig verksamhet, dv = genomsnittskostnad för ovanstående insats, KV = korttidsvistelse utanför det egna hemmet, kv = genomsnittskostnad för ovanstående insats, KT = korttidstillsyn för skolungdomar över 12 år, kt = genomsnittskostnad för ovanstående insats, AS = avlösarservice i hemmet, as = genomsnittskostnad för ovanstående insats, LS = ledsagarservice, ls = genomsnittskostnad för ovanstående insats, KP = biträde av kontaktperson, kp = genomsnittskostnad för ovanstående insats, PA = biträde av personlig assistent beslutad av kommunen, pa = genomsnittskostnad för ovanstående insats, FK = kommunens ersättning till Försäkringskassan enligt lagen (

text: ) om assistansersättning.

text: Koncentrationsindex (K-IX)

text: P123k06 = Antal personer i personkrets 1-3 med verkställda beslut i kommunen den 1 oktober 2006.

text: P123r06 = Antal personer i personkrets 1-3 med verkställda beslut i landet den 1 oktober 2006.

text: p = Exponent som justerar för koncentrationens effekt på standardkostnaden. Exponenten uppgår till -0,16.

text: ik06 = Antal invånare i kommunen den 31 december 2006.

text: ir06 = Antal invånare i landet den 31 december 2006.

text: Beräkning av koncentrationsindexet enligt följande formel:

text: ((P123k06/ik06) / (P123r06/ir06))p.

text: Personalkostnadsindex (PK-IX)

text: Personalkostnadsindexets beräkning

text: A = Externa löner.

text: B = Entreprenad och köp av verksamhet.

text: C = Interna köp och övriga interna kostnader.

text: D = Internt fördelade kostnader enligt kommunnyckeln.

text: E = Internt fördelade kostnader enligt SCB-nyckeln.

text: F = Interna intäkter.

text: G = Ersättning från Försäkringskassan enligt lagen (

text: ) om assistansersättning.

text: H = Ersättning till Försäkringskassan enligt lagen (

text: ) om assistansersättning.

text: J = Försäljning av verksamhet till andra kommuner.

text: S = Standardkostnad enligt tidigare beräkning exklusive koncentrationsindex.

text: Sk = Standardkostnad inklusive koncentrationsindex.

text: Beräknade personalkostnader

text: Lönekostnader inklusive personalomkostnadspålägg (PO-pålägg) för 2006 enligt Sveriges Kommuner och Landstings cirkulär 2006:52.

text: Tillkommer 86 procent av köp av verksamhet, övriga interna kostnader, internt fördelade kostnader.

text: Avgår 86 procent av ersättning från Försäkringskassan, försäljning till andra kommuner, interna intäkter.

text: Tillkommer kommunens beräknade personalkostnad för köpta verksamheter avseende personlig assistans.

text: Steg 1

text: Lönekostnaden (A) x PO-pålägg + 0,86 x (B+C+D+E) - 0,86 x (F+G+J) + 0,86 x 0,23 x ((H/0,23) - G) = beräknade personalkostnader.

text: Steg 2

text: Personalkostnader ersatta via den första beräknade standardkostnaden för 2006 multiplicerad med 86 procent = 0,86 x S.

text: Steg 3

text: Mellanskillnaden av steg 1 och steg 2 av överskjutande personalkostnader ersätts med 70 procent = (Lönekostnaden (A) x PO-pålägg + 0,86 x (B+C+D+E) - 0,86 x (F+G+J) + 0,86 x 0,23 x ((H/0,23) - G) - (0,86 x S)) x 0,7.

text: Indexet erhålls genom att standardkostnaden inklusive koncentrationsindexet adderas med värdet av steg 3 dividerat med standardkostnaden inklusive koncentrationsindexet = (Sk + steg 3) / Sk.

text: Slutlig standardkostnad

text: Den slutliga standardkostnaden erhålls genom att den ursprungliga standardkostnaden multipliceras med koncentrationsindex och med personalkostnadsindex. Produkten multipliceras därefter med nettoprisindex och en korrigeringsfaktor för att summan av standardkostnaderna, inklusive koncentrationsindex och personalkostnadsindex, efter uppräkning med nettoprisindex skall överensstämma med kommunernas sammanlagda nettokostnader, uppräknade till bidrags- och avgiftsårets prisnivå. Produkten divideras med antalet invånare = S x K-IX x PK-IX x nettoprisindex x korrigeringsfaktorn / antalet invånare i kommunen. Resultatet avrundas till närmaste hela krontal.

text: Förordning (2007:938).