rpubl:andrar: upph. 17 §; ändr. 14, 18 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987 och tillämpas i fråga om fusioner som genomförs efter utgången av juni 1987. De nya bestämmelserna i

text: 11 § fjärde stycket

text: tillämpas även på fusioner som genomförs enligt

text: 78 § lagen (1955:416)

text: om sparbanker och

text: 87 § lagen (1956:216)

text: om jordbrukskasserörelsen.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas från och med den 1 januari 1991.

text: förordningen (

text: ) om rätt att vid taxering till kommunal inkomstskatt samt statlig inkomst- och förmögenhetsskatt åtnjuta avdrag för avsättning till investeringsfond,

text: förordningen (

text: ) om investeringsfonder,

text: lagen (

text: ) om investeringsfonder för konjunkturutjämning i den mån denna lag på grund av bestämmelserna i punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om allmän investeringsfond alltjämt gäller,

text: lagen (

text: ) om insättning på tillfälligt vinstkonto,

text: lagen (

text: ) om inbetalning på särskilt investeringskonto,

text: lagen (

text: ) om inbetalning på förnyelsekonto.

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att följande lagar skall upphöra att gälla vid utgången av år 1997, nämligen

text: Kvarstående avsättningar enligt nämnda lagar skall återföras till beskattning vid 1996 års taxering eller, om företaget inte skall taxeras detta år, vid 1997 års taxering. Något särskilt tillägg skall inte tas upp vid återföringen.

text: Ianspråktagande av fond skall fr. o. m. 1992 års taxering ske i inkomstslaget näringsverksamhet. Vid prövning av frågan om företagets verksamhet förändrats på sådant sätt att återföring till beskattning skall ske tidigare än som sägs i föregående stycke skall företagets verksamhet bedömas enligt de bestämmelser om inkomstslag och förvärvskällor som gällt t. o. m. 1991 års taxering.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1984:1090) om inbetalning på förnyelsekonto

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar, svenska sparbanker och svenska ömsesidiga skadeförsäkringsanstalter skall, om företagets huvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk, fastighetsförvaltning eller rörelse, betala in medel på ett räntelöst konto i riksbanken (

text: förnyelsekonto

text: ) enligt bestämmelserna i denna lag.

text: Regeringen får, om det finns synnerliga skäl, medge befrielse helt eller delvis från skyldigheten att betala in medel på förnyelsekonto.

text: Företag, som avses i

text: första stycket

text: och som betalar in medel på förnyelsekonto, har rätt till avdrag enligt bestämmelserna i

text: 4 §

text: för det belopp som i räkenskaperna har avsatts till en särskild fond (

text: förnyelsefond

text: Livförsäkringsanstalter samt bostadsföretag, som avses i

text: 2 § 7 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt, får inte betala in medel på förnyelsekonto.

text: Inbetalning på förnyelsekonto skall göras med ett belopp som motsvarar 10 procent av företagets justerade årsvinst under det beskattningsår för vilket taxering i första instans sker år 1986 eller -- om företaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras detta år -- år 1987. Understiger den justerade årsvinsten 500 000 kronor behöver inbetalning på förnyelsekonto inte göras.

text: ökats med erlagda eller beräknade allmänna svenska skatter,

text: ökats med belopp som har avsatts till allmän investeringsfond enligt lagen (

text: ) om allmän investeringsfond och annan liknande fond,

ordinal: c

text: ökats med belopp som har donerats till allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål,

ordinal: d

text: minskats med restituerade allmänna svenska skatter,

ordinal: e

text: minskats med belopp som enligt

text: 6 §

text: lagen om allmän investeringsfond har återförts från lagerinvesteringskonto jämte tillägg på sådant belopp,

ordinal: f

text: justerats med belopp som har föranlett ändring av årsvinsten på grund av överföring av allmän investeringsfond och annan liknande fond samt

ordinal: g

text: ökats med belopp som har tagits i anspråk för av- eller nedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vid inkomsttaxeringen.

text: Med justerad årsvinst avses årsvinsten enligt fastställd balansräkning sedan årsvinsten, i den mån den påverkats av nedan angivna poster,

text: Omfattar beskattningsåret kortare eller längre tid än tolv månader skall den justerade årsvinsten jämkas med hänsyn till detta. Skall företaget taxeras för två beskattningsår skall årsvinsten för de båda beskattningsåren läggas samman, varefter vinsten jämkas med hänsyn till de båda beskattningsårens sammanlagda längd.

text: Har företaget vidtagit några åtgärder som kan antas ha tillkommit i syfte att helt eller delvis undgå skyldighet att betala in medel på förnyelsekonto skall vid bestämmande av underlaget för insättningsskyldigheten bortses från sådana åtgärder.

text: Inbetalning till förnyelsekonto skall ha kommit ett riksbankskontor till handa senast den dag, då företaget enligt

text: 34 §

text: eller

text: mom.

text: taxeringslagen (1956:623)

text: skall ha avlämnat självdeklaration för beskattningsåret.

text: Inbetalning som har gjorts senare än i

text: första stycket

text: sägs men senast den 15 oktober under taxeringsåret skall också godtas. I dessa fall skall företaget betala en särskild avgift till statsverket. Avgiften är 1 procent av det för sent inbetalade beloppet för den kalendermånad då beloppet rätteligen senast skulle ha betalats in och därefter 1 procent av beloppet för varje påbörjad kalendermånad till dess inbetalning sker.

text: Den särskilda avgiften skall betalas inom den tid som länsskattemyndigheten bestämmer. Betalas inte avgiften inom föreskriven tid utgår restavgift enligt

text: 58 § 1 mom.

text: första stycket

text: uppbördslagen (1953:272)

text: på avgiftsbeloppet. Den särskilda avgiften och restavgiften får drivas in i samma ordning som gäller för indrivning av skatt enligt

text: uppbördslagen

text: Avgifterna är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen.

text: Skall företaget inte taxeras år 1986 är företaget skyldigt att göra en preliminär inbetalning till riksbanken med belopp som motsvarar 10 procent av den justerade årsvinsten eller -- i förekommande fall -- den jämkade årsvinsten, beräknad enligt

text: 2 §

text: , som hänför sig till det eller de beskattningsår för vilket taxering sker år 1985. Inbetalningen skall ha kommit ett riksbankskontor till handa senast den 30 april 1986. Finner företaget, vid avlämnandet av sin självdeklaration till 1987 års taxering, att ett större belopp skall betalas in till förnyelsekonto än vad som preliminärt har betalats in, skall företaget betala in vad som fattas senast den dag, då företaget enligt

text: 34 §

text: eller

text: mom.

text: taxeringslagen

text: skall ha avlämnat sin deklaration. Bestämmelserna i andra --

text: fjärde styckena

text: gäller även företag som avses i detta stycke.

text: Riksbanken skall lämna bevis till företaget om inbetalning till förnyelsekonto.

text: Riksbanken skall till närings- och teknikutvecklingsverket och länsskattemyndigheten översända uppgifter angående de för beskattningsåret gjorda inbetalningarna till förnyelsekonto senast den 31 maj under taxeringsåret eller, om beloppet har betalats in vid senare tidpunkt, snarast därefter.

text: Lag (1991:2025).

text: Vid beräkning av nettointäkt av fastighet eller av rörelse enligt

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: och lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt har företag, som avses i

text: 1 §

text: , rätt till avdrag för belopp som i räkenskaperna har avsatts till förnyelsefond. Avdrag medges inte med högre belopp än vad företaget -- i enlighet med bestämmelserna i

text: 2 §

text: -- senast den 15 oktober under taxeringsåret har betalat in till förnyelsekonto. Avdraget får göras vid taxeringen det år då insättningen senast skall ha skett eller -- om företaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras nämnda år -- vid påföljande års taxering.

text: Ett företag kan inte få avdrag för avsättning till förnyelsefond i mer än en förvärvskälla.

text: Om ett företag, som enligt bestämmelserna i denna lag är skyldigt att betala in medel till förnyelsekonto, inte har gjort detta senast den 15 oktober under taxeringsåret skall som skattepliktig intäkt tas upp ett särskilt tillägg som svarar mot det belopp som sålunda inte har betalats in till riksbanken.

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, närings- och teknikutvecklingsverket kan besluta att förnyelsefond får tas i anspråk för ändamål som avses i

text: 7 § första stycket

text: . Beslut som nu sagts skall förses med de villkor som är påkallade och kan gälla samtliga företag, företag av viss beskaffenhet eller visst eller vissa företag.

text: Förnyelsefond som har avsatts i viss förvärvskälla får tas i anspråk i samma förvärvskälla eller i annan förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, närings- och teknikutvecklingsverket får, om det finns särskilda skäl, medge att förnyelsefond som avsatts i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse tas i anspråk i inkomstslaget annan fastighet.

text: Till ansökan att ta förnyelsefond i anspråk skall fogas yttranden från de lokala arbetstagarorganisationer som är bundna av kollektivavtal i förhållande till företaget. Ansökningen skall avslås om organisationer som har avstyrkt ansökningen företräder fler anställda hos företaget än organisationer som har lämnat ansökningen utan erinran. Har berörda centrala arbetstagarorganisationer träffat överenskommelse om annan ordning för de anställdas inflytande än vad som nu sagts gäller dock vad som föreskrivs i överenskommelsen.

text: Saknas lokala arbetstagarorganisationer som avses i föregående stycket skall de anställda på lämpligt sätt beredas tillfälle att avge yttrande. Även sådant yttrande skall fogas till företagets ansökan.

text: Beslut om att förnyelsefond får tas i anspråk skall tillställas företaget, riksbanken och skattemyndigheten.

text: Lag (1991:2025).

text: Förnyelsefond får tas i anspråk för utgifter för utbildning av arbetstagare hos företaget samt för utgifter för forskning och utvecklingsarbete. Om det finns synnerliga skäl får regeringen medge att förnyelsefond tas i anspråk för annat ändamål än nu sagts.

text: Belopp, som har avsatts till förnyelsefond, får tas i anspråk endast för arbete som utförs, inventarier som levereras och i övrigt kostnader som hänför sig till tid efter bokslutsdagen.

text: Ianspråktagande av förnyelsefond får inte avse begagnade inventarier. I fråga om inventarier som företaget har anskaffat från en näringsidkare med vilken företaget är förbundet i väsentlig ekonomisk intressegemenskap får fonden tas i anspråk endast om inventarierna har tillverkats under beskattningsåret.

text: Om förnyelsefond får tas i anspråk för byggnadsarbete eller arbete på markanläggning får företaget, såvida arbetet hänför sig till flera beskattningsår och avdrag på grund av arbetet inte redan har skett, under det sista året ta fonden i anspråk för avskrivning av tillgångarna eller för täckande av kostnaderna med högst ett belopp som svarar mot uppkomna kostnader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagts gäller också i fråga om ny- eller ombyggnad av fartyg eller luftfartyg och i fråga om byggnadsinventarier och markinventarier.

text: Med byggnader, inventarier och markanläggningar förstås vid tillämpning av denna lag tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligt de bestämmelser som gäller för byggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier respektive markanläggningar. Motsvarande gäller i fråga om byggnadsinventarier och markinventarier. Som inventarier anses dock inte tillgångar som avses i punkt 6 av anvisningarna till

text: 29 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Har beslut enligt

text: 6 §

text: meddelats får företaget från förnyelsekontot ta ut medel som svarar mot den del av förnyelsefonden som får tas i anspråk. Utbetalning får inte göras före utgången av juni månad det år då den mot inbetalningen svarande avsättningen har prövats vid taxeringen i första instans.

text: Har utbetalning skett skall ett belopp som svarar mot det utbetalade beloppet tas i anspråk av förnyelsefonden i enlighet med beslutet.

text: Sedan fem år har förflutit från den dag då inbetalning på förnyelsekonto har gjorts, har företaget rätt att efter uppsägning hos riksbanken få tillbaka den kvarstående delen av medlen. Därvid skall en mot återbetalningen svarande del av fonden omedelbart tas upp som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla där fondavsättningen har gjorts. Om det finns synnerliga skäl, får regeringen medge att återbetalningen sker före utgången av den i

text: första stycket

text: angivna tiden.

text: Har en förnyelsefond eller en del av en sådan fond tagits i anspråk enligt denna lag, utgör det ianspråktagna beloppet inte skattepliktig intäkt. Å andra sidan får sådana utgifter, för vilka fonden har tagits i anspråk, vid taxeringen inte dras av som driftkostnad. Har fonden tagits i anspråk för anskaffning av en anläggningstillgång, skall vid beräkning av avskrivningsunderlag för tillgången räknas endast den del av utgifterna som inte har täckts av det ianspråktagna beloppet.

text: fonden har tagits i anspråk utan tillstånd,

text: medel har tagits ut från förnyelsekonto med stöd av beslut enligt

text: 6 §

text: utan att en mot de utbe talade medlen svarande del av fonden har tagits i anspråk i enlighet med beslutet,

text: företaget har träffat avtal om överlåtelse eller pantsättning av medel på förnyelsekonto,

text: företaget vid beskattningsårets utgång inte driver jordbruk, skogsbruk, fastighetsförvaltning eller rörelse,

text: företaget har upplösts genom fusion och fonden inte har övertagits enligt

text: fjärde stycket

text: beslut har fattats att företaget skall träda i likvidation eller

text: beslut har meddelats att företaget skall försättas i konkurs.

text: Förnyelsefond skall återföras till beskattning om

text: Återföringen till beskattning skall göras i den förvärvskälla där avsättningen har gjorts.

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, närings- och teknikutvecklingsverket får, om det finns särskilda skäl, medge att en förnyelsefond, som skall återföras till beskattning enligt

text: första stycket d

text: , får behållas under viss tid. Efter utgången av denna tid skall den kvarstående fonden återföras till beskattning i enlighet med vad som nyss sagts.

text: Vid sådan fusion, som avses i

text: 2 § 4 mom.

text: första stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt, får förnyelsefond övertas. Har fonden övertagits skall det anses som om det övertagande företaget har gjort inbetalning till riksbanken den dag då det överlåtande företaget gjorde inbetalningen.

text: Vad i första--

text: fjärde styckena

text: sägs om förnyelsefond skall i förekommande fall gälla en del av en sådan fond.

text: Lag (1991:2025).

text: Om en förnyelsefond skall återföras till beskattning enligt

text: 11 § första stycket

text: skall som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla, där avsättningen har gjorts, tas upp ett särskilt tillägg som svarar mot 50 procent av det återförda beloppet.

text: Regeringen får, om det finns synnerliga skäl, medge befrielse från tillägget.

text: att det ena företaget är moderföretag och det andra företaget dess helägda dotterföretag eller

text: att båda företagen är helägda dotterföretag till samma moderföretag eller

text: att det ena företaget är ett svenskt aktiebolag vars aktier till mer än 90 procent ägs av moderföretaget tillsammans med eller genom förmedling av ett eller flera av dess helägda dotterföretag och det andra företaget antingen är ett annat sådant aktiebolag eller också moderföretaget eller dess helägda dotterföretag.

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, närings- och teknikutvecklingsverket får, om det finns särskilda skäl, medge att ett företags förnyelsefond helt eller delvis övertas av ett annat företag. För sådant medgivande krävs

text: Vid tillämpningen av det föregående stycket avses med moderföretag svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening eller svensk sparbank och med helägt dotterföretag svenskt aktiebolag vars aktier till mer än 90 procent ägs av moderföretaget.

text: I beslut om övertagande av en förnyelsefond skall anges i vilken förvärvskälla hos det övertagande företaget som fonden skall anses avsatt.

text: Riksbanken skall på framställning av det överlåtande företaget överföra medel, som svarar mot den del av förnyelsefonden som skall övertas med stöd av beslutet, från företagets förnyelsekonto till ett motsvarande konto för det övertagande företaget.

text: Har en förnyelsefond övertagits skall det anses som om det övertagande företaget gjort avsättning till fonden och inbetalning till riksbanken vid den tidpunkt då det överlåtande företaget gjorde avsättningen och inbetalningen.

text: Lag (1991:2025).

text: i fall som avses i

text: 8 § första stycket

text: i fall som avses i

text: 9 §

text: om förnyelsefond i fall som avses i

text: 11 § första stycket e

text: och f helt eller delvis har återförts till beskattning,

text: om beslut har meddelats att företaget skall försättas i konkurs,

text: om förnyelsefond helt eller delvis har överförts till ett annat företag och medlen därför skall överföras till det andra företagets förnyelsekonto eller

text: om företaget har inbetalat mer än det belopp som skall betalas in på kontot.

text: Medel, som har betalats in på förnyelsekonto, får utbetalas endast

text: Tidigare inbetalade medel skall anses ha utbetalats före senare inbetalade medel.

text: I fall som avses i

text: första stycket c

text: skall skattemyndigheten på framställning av företaget besluta om utbetalning av medel som svarar mot den del av fonden som har återförts till beskattning i den mån medlen inte tidigare har återgått till företaget.

text: I fall som avses i

text: första stycket f

text: skall skattemyndigheten på framställning av företaget besluta om utbetalning av det överskjutande beloppet.

text: Riksbanken skall till skattemyndigheten och -- om det begärs -- till närings- och teknikutvecklingsverket lämna uppgifter om utbetalningar från förnyelsekonton.

text: Lag (1991:2025).

text: Företag som skall betala in medel till förnyelsekonto skall i självdeklarationen lämna uppgifter om beräkningen som skall ligga till grund för inbetalningsskyldigheten. Uppgifterna skall lämnas på blankett enligt formulär som fastställs av riksskatteverket.

text: Företag som vid beskattningsårets utgång har förnyelsefond eller som under beskattningsåret har avvecklat sin förnyelsefond skall i självdeklarationen lämna uppgifter om fondens storlek, användning och avveckling. Uppgifterna skall lämnas i två exemplar på blankett enligt formulär som fastställs av riksskatteverket. Till deklarationen skall fogas bevis från riksbanken angående inbetalning på förnyelsekonto.

text: Efter anmaning är ett företag, som avses i

text: 1 §

text: , skyldigt att lämna uppgifter enligt

text: första stycket

text: . Anmaningen får utfärdas av länsskattemyndighet eller taxeringsnämnd. I anmaningen får vite föreläggas. Bestämmelserna om vite i

text: 125 §§

text: taxeringslagen (1956:623)

text: gäller i tillämpliga delar på sådant vite.

text: Lag (1986:1341).

text: 16 § har upphävts genom lag (1990:395).

text: 17 § har upphävts genom lag (1986:485).

text: Hos riksbanken skall föras register över samtliga förnyelsekonton.

text: Lag (1986:485).

text: Närings- och teknikutvecklingsverket beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Skattemyndighetens beslut enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Kammarrättens beslut får inte överklagas.

text: Lag (1991:2025).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985 och tillämpas i fråga om barn som är födda år 1967 eller senare.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 7, 9 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för barn som har lämnat Sverige före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

type: punkt

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om bidragsförskott för tid före ikraftträdandet.

text: Den som före ikraftträdandet har förordnats som förmyndare för en omyndig skall, om vårdnad ingår i uppdraget, anses som särskilt förordnad vårdnadshavare vid tillämpning av bestämmelsen i dess nya lydelse.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 8 §

dcterms:identifier: SFS 1984:1095 i lydelse enligt SFS 1994:1444

dcterms:title: Lag (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Socialdepartementet

beteckning: 1 §

text: Förlängt bidragsförskott lämnas av allmänna medel enligt vad som föreskrivs i denna lag för barn som är bosatta i Sverige. Är barnet inte svensk medborgare tillämpas dock lagen endast om barnet varaktigt bor tillsammans med en förälder som är bosatt här i landet och antingen denne eller barnet vistas här sedan minst sex månader.

text: Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst sex månader. Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skall under utsändningstiden anses bosatta i Sverige.

text: Lag (1992:387).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Förlängt bidragsförskott lämnas för barn som går i skolan när det fyller 18 år eller återupptar skolgången innan det fyller 19 år så länge barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (

text: ) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt

text: 3 kap.

text: studiestödslagen (1973:349)

text: , dock längst till och med juni månad det år barnet fyller 20 år. Studier som omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt bidragsförskott. Detsamma gäller studier för vilka barnet uppbär återbetalningspliktiga studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi enligt

text: 3 kap. 12 § tredje stycket studiestödslagen

text: Förskottet utgår från och med månaden efter det barnet fyllt 18 år till och med den månad rätten till förskottet upphör. Förskottet lämnas dock inte för längre tid tillbaka än tre månader före ansökningsmånaden.

text: Lag (1986:380).

beteckning: 3 §

text: Förlängt bidragsförskott lämnas i förhållande till en förälder som barnet inte varaktigt bor tillsammans med, om barnet varaktigt bor tillsammans med den andre föräldern eller någon som var vårdnadshavare för barnet när det fyllde 18 år. I fråga om sådan tidigare vårdnadshavare gäller det som sägs i denna lag om en förälder som barnet bor varaktigt tillsammans med.

text: Den förälder i förhållande till vilken bidragsförskott lämnas enligt

text: första stycket

text: kallas i lagen underhållsskyldig.

beteckning: 4 §

ordinal: a

text: faderskapet till barnet inte är fastställt och bidragsförskott enligt lagen (

text: ) om bidragsförskott inte har lämnats för den månad då barnet fyllde 18 år;

ordinal: b

text: barnet uppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag fastställt;

text: det föreligger grundad anledning anta att den underhållsskyldige i vederbörlig ordning betalar fastställt underhållsbidrag som inte understiger vad som skulle utgå i bidragsförskott enligt

text: 5 §

text: det är uppenbart att den underhållsskyldige på annat sätt sörjt eller sörjer för att barnet erhåller motsvarande underhåll;

text: barnet har ingått äktenskap.

text: Förlängt bidragsförskott lämnas inte, om

beteckning: 5 §

text: Det förlängda bidragsförskottets storlek bestäms enligt

text: och

text: 4 a §§

text: lagen (

text: ) om bidragsförskott.

beteckning: 6 §

text: Förlängt bidragsförskott söks hos allmän försäkringskassa gemensamt av barnet och den förälder som barnet varaktigt bor tillsammans med.

beteckning: 7 §

text: Sedan förlängt bidragsförskott sökts skall försäkringskassan omedelbart sända meddelande om ansökningen till den underhållsskyldige, under förutsättning att hans vistelseort är känd eller kan utrönas. Meddelandet skall innehålla en uppmaning till den underhållsskyldige att han skall yttra sig muntligen eller skriftligen inom en viss tid, om han har något att invända mot ansökningen. I meddelandet skall även anges vad som gäller om förlängt bidragsförskott dels enligt

text: 3 §§

text: och

text: 4 §

text: c)

text: och

text: d)

text: denna lag, dels enligt

text: 4 § andra stycket lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott.

text: När försäkringskassan har meddelat beslut i ärendet, skall barnet och den förälder som barnet bor tillsammans med skriftligen underrättas om beslutet. Den underhållsskyldige skall skriftligen delges beslutet i annat fall än det som avses i

text: 4 § andra stycket lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott.

text: Har förskott beviljats, skall underrättelse lämnas till barnet och den förälder som barnet bor tillsammans med om vad som gäller i enlighet med

text: 10 §

text: denna lag och

text: 13 § lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott. I annat fall än det som avses i

text: 4 § andra stycket samma lag

text: skall dessutom den underhållsskyldige underrättas om föreskrifterna i

text: 4 §

text: c)

text: och

text: d)

text: i denna lag och

text: 16 § lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott.

text: Lag (1988:886).

beteckning: 8 §

text: Förlängt bidragsförskott utbetalas till den förälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet varaktigt bor tillsammans med. Sammanbor barnet med två tidigare förordnade vårdnadshavare som utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om barnet tillämpas

text: 9 § första stycket andra meningen lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott.

text: Lag (1994:1444).

beteckning: 9 §

text: Försäkringskassan skall dra in förskottet om förutsättningarna för det inte längre föreligger. Särskilt beslut behövs dock inte när förskottet skall upphöra vid juni månads utgång det år barnet fyller 20 år eller på grund av att barnet har avlidit. Försäkringskassan skall även sätta ned förskottet när bestämmelserna i denna lag föranleder det.

text: Beslut om indragning eller nedsättning av förskottet skall skriftligen delges den underhållsskyldige, om det inte gäller förskott som avses i

text: 4 § andra stycket lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott.

text: Lag (1988:886).

text: Både den som uppbär förlängt bidragsförskott för ett barn och barnet är skyldiga att ofördröjligen till försäkringskassan anmäla sådana omständigheter som kan påverka rätten till och storleken av förskottet.

text: Försäkringskassan bör bereda barnet tillfälle att i samband med återkrävande av förlängt bidragsförskott utkräva den del av obetalda underhållsbidrag, som kan överskjuta förskottets belopp.

text: I fråga om förlängt bidragsförskott tillämpas även

text: 5 §

text: 6 § andra stycket

text: 8 §

text: 9 § andra

text: och

text: fjärde styckena

text: 10 §

text: 11 § andra stycket

text: 16 §§

text: 17 § första stycket

text: och

text: 24 §§

text: lagen (

text: ) om bidragsförskott.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985 och tillämpas i fråga om barn som är födda år 1967 eller senare.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987. Bestämmelserna i

text: 5 §

text: i sin nya lydelse tillämpas första gången för bidrag som avser februari 1987.

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1990. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 1, 5 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för barn som har lämnat Sverige före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1984:1096 i lydelse enligt SFS 1994:1954

dcterms:title: Lag (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn

text: I enlighet med vad som föreskrivs i denna lag lämnas särskilt bidrag av allmänna medel till ett barn som är adopterat av endast en person och som är bosatt i Sverige. Lagen tillämpas dock inte om adoptionen har avsett eget eller makes barn eller makes adoptivbarn och inte heller om barnet har rätt till barnpension på grund av bestämmelserna i

text: 20 kap. 2 § fjärde stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring. Är barnet inte svensk medborgare, tillämpas lagen endast om också adoptivföräldern är bosatt här i landet och antingen denne eller barnet vistas här sedan minst sex månader.

text: Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst sex månader. Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skall under utsändningstiden anses bosatta i Sverige.

text: Lag (1992:388).

text: Har någon med socialnämndens medgivande tagit emot ett utländskt barn i sitt hem för vård och fostran i syfte att ensam adoptera det, skall vid tillämpningen av denna lag barnet anses som adoptivbarn till denne.

text: Bidraget lämnas efter ansökan från och med den månad under vilken bidragsrätten inträtt, dock inte för längre tid tillbaka än tre månader före ansökningsmånaden. Bidraget lämnas till och med den månad, under vilken barnet fyller 18 år eller rätten till bidrag annars upphör.

text: Går barnet i skolan när det fyller 18 år eller återupptas skolgången innan barnet fyller 19 år, kan bidraget efter särskild ansökan utgå så länge skolgången pågår, dock längst till och med juni månad det år barnet fyller 20 år. Till skolgång räknas studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (

text: ) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt

text: 3 kap.

text: studiestödslagen (1973:349)

text: . Studier som omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt till bidrag. Detsamma gäller studier för vilka barnet uppbär återbetalningspliktiga studiemedel oberoende av förälderns ekonomi enligt

text: 3 kap. 12 § tredje stycket studiestödslagen

text: Bidrag efter det att barnet fyllt 18 år lämnas endast om barnet varaktigt bor tillsammans med adoptivföräldern eller någon som var vårdnadshavare för barnet när det fyllde 18 år. Sådant bidrag söks och uppbärs av den som sålunda sammanbor med barnet.

text: Lag (1986:381).

text: Bidrag enligt denna lag lämnas inte om barnet har ingått äktenskap.

text: Det särskilda bidraget utgör för år räknat 14 080 kronor.

text: Lag (1994:1954).

text: Försäkringskassan skall dra in bidraget om förutsättningarna för det inte längre föreligger. Särskilt beslut behövs dock inte när bidraget skall upphöra på grund av att barnet uppnår viss ålder eller har avlidit. Försäkringskassan skall även sätta ned bidraget när bestämmelserna i denna lag förenleder det.

text: Lag (1986:1416).

text: I övrigt gäller i tillämpliga delar i fråga om det särskilda bidraget vad som föreskrivs om bidragsförskott i

text: och

text: 6 §§

text: 7 § andra stycket

text: 10 §§

text: 11 § andra stycket

text: 14 §§

text: samt

text: 24 §§

text: lagen (

text: ) om bidragsförskott.


rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

text: I fråga om ärenden som har väckts hos statens arbetsgivarverk före utgången av mars 1990 skall dock

text: och

text: 32 §§

text: i den upphävda förordningen fortfarande tillämpas fram till utgången av juni 1990.

dcterms:title: Omplaceringsförordning (1984:110)

rdfs:label: Civildepartementet PP

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Denna förordning gäller den omplaceringsverksamhet inom statsförvaltningen som statens arbetsmarknadsnämnd svarar centralt för.

text: I förordningen avses med

text: myndighet en myndighet under regeringen,

text: tjänst en tjänst eller ett långtidsvikariat hos en myndighet,

text: tjänsteman den som innehar en tjänst,

text: arbetshandikappad en tjänsteman som har ett sådant fysiskt, psykiskt eller socialt arbetshinder -- däri inbegripet även nedsättning i arbetsförmågan till följd av missbruk av alkohol eller något annat berusningsmedel -- som medför svårigheter för honom eller henne att behålla sin tjänst,

text: rekryteringsbegränsning att en tjänst inte får kungöras ledig till ansökan inom eller utom myndigheten eller tillsättas utan att statens arbetsmarknadsnämnd har lämnat medgivande till detta,

kind: term

text: trygghetsavtalet

text: trygghetsavtalet för arbetstagare hos staten (TrA-S) eller trygghetsavtalet för vissa arbetstagare hos skogsvårdsstyrelserna (TrA-Skog).

text: Förordning (1985:956).

text: De bestämmelser i förordningen som rör en tjänsteman som skall omplaceras med anledning av att en viss statlig verksamhet enligt beslut av riksdagen eller regeringen omlokaliseras tillämpas också på den som är gift med eller under äktenskapsliknande förhållanden varaktigt sammanbor med tjänstemannen.

text: den som är gift med eller under äktenskapsliknande förhållanden varaktigt sammanbor med tjänstemannen, om denne till följd av omplaceringen skall byta bostadsort och en sådan tillämpning därför skulle underlätta omplaceringen,

text: den vars tjänst till följd av huvudmannabyte har omvandlats till en icke-statlig anställning, om han eller hon inom ett år därefter ansöker om omplacering till någon annan tjänst,

text: den som med tillämpning av trygghetsavtalet har omplacerats till en icke-statlig anställning, om han eller hon inom två år därefter på grund av arbetsbrist blir uppsagd från den anställningen,

text: den som är gift med eller under äktenskapsliknande förhållanden varaktigt sammanbor med en tjänsteman inom försvarsmakten, om denne på grund av en organisationsförändring har förflyttats enligt

text: 7 kap. 8 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning och därför skall byta bostadsort.

text: De bestämmelser i förordningen som rör en tjänsteman som skall omplaceras med anledning av vad arbetsgivaren har åtagit sig i trygghetsavtalet tillämpas också på

text: Första stycket 4 gäller dock inte när tjänstemannen har ett tidsbegränsat förordnande.

text: Förordning (1985:956).

text: Vad som sägs i

text: 4 §

text: och

text: gäller under sex månader räknat från ansökningen om omplacering respektive från uppsägningen.

text: Vissa åtgärder vid risk för övertalighet

text: Anmälan

text: När en myndighet i enlighet med trygghetsavtalet har avgett en förklaring att det finns risk för övertalighet, skall myndigheten omedelbart anmäla detta till statens arbetsmarknadsnämnd.

text: Myndigheten skall också så snart som möjligt till nämnden anmäla de urvalsområden och övertalighetsgrupper som fastställts enligt trygghetsavtalet.

text: Anmälningarna skall ske skriftligen.

text: Samverkanskommittéer

text: Statens arbetsmarknadsnämnd får efter en anmälan enligt

text: 6 § första stycket

text: bilda särskilda samverkanskommittéer för omplaceringsarbetet på orten.

text: I en sådan kommitté skall ingå företrädare för de myndigheter som enligt nämndens bedömning närmast berörs av omplaceringsåtgärderna. I kommittén skall också ingå företrädare för arbetsmarknadsverket, om det enligt nämndens bedömning inte finns särskilda skäl mot det.

text: Företrädare för berörda lokala arbetstagarorganisationer skall lämnas tillfälle att ingå i kommittén.

text: Rekryteringsbegränsning

text: Beslut

text: Statens arbetsmarknadsnämnd får besluta att rekryteringsbegränsning skall gälla för vissa tjänster som tillsätts av en myndighet, dock inte tjänster inom utrikesförvaltningen.

text: befordran i befordringsgång,

text: förflyttning som avses i

text: 7 kap. 8 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning eller i däremot svarande bestämmelse,

text: omplacering på grund av

text: 7 § andra stycket lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd,

text: omplacering inom myndigheten med anledning av vad arbetsgivaren har åtagit sig i trygghetsavtalet eller med anledning av vad myndigheten annars anser sig böra göra för att lösa ett sådant övertalighetsfall vid myndigheten som avses i trygghetsavtalet.

text: Beslut om rekryteringsbegränsning tillämpas inte vid

text: vad arbetsgivaren har åtagit sig i trygghetsavtalet eller vad nämnden annars anser sig böra göra för att lösa ett sådant övertalighetsfall som avses i trygghetsavtalet,

text: omlokalisering av någon viss statlig verksamhet enligt beslut av riksdagen eller regeringen,

text: en tjänstemans arbetshandikapp.

text: Statens arbetsmarknadsnämnd skall fortlöpande anpassa sina beslut om rekryteringsbegränsning efter behovet att placera om tjänstemän med anledning av

text: Innan ett beslut om rekryteringsbegränsning träder i kraft, skall statens arbetsmarknadsnämnd lämna myndigheten tillfälle att yttra sig.

text: Anmälan

text: När en myndighet vill tillsätta en tjänst, som omfattas av rekryteringsbegränsning, skall myndigheten anmäla detta till statens arbetsmarknadsnämnd.

text: Anvisning

text: som behöver omplaceras med anledning av vad arbetsgivaren har åtagit sig i trygghetsavtalet,

text: som berörs av att en viss statlig verksamhet enligt beslut av riksdagen eller regeringen omlokaliseras eller

text: som behöver omplaceras på grund av att de är arbetshandikappade.

text: Statens arbetsmarknadsnämnd skall efter en anmälan enligt

text: 11 §

text: pröva möjligheterna att anvisa myndigheten en eller flera tjänstemän

text: Första stycket gäller bara under förutsättning att tjänstemannen själv hos nämnden har ansökt om att bli omplacerad på den angivna grunden.

text: Kan nämnden inte anvisa en sådan tjänsteman som avses i

text: första stycket

text: , får nämnden anvisa en tjänsteman som hos nämnden har ansökt om att bli omplacerad på någon annan grund.

text: De tjänstemän som anvisas skall omedelbart underrättas om detta av statens arbetsmarknadsnämnd. Därvid skall nämnden upplysa om vad som sägs i

text: 23 §

text: Statens arbetsmarknadsnämnd får anvisa bara sådana tjänstemän som enligt nämndens bedömning är tillräckligt kvalificerade för tjänsten omedelbart eller efter en kortare inlärningstid.

text: Tjänstemän i en lägre tjänst än den som skall tillsättas får anvisas bara om särskilda skäl föranleder det. Vid jämförelsen mellan tjänsterna tillämpas

text: 3 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: Anvisning av en tjänsteman gäller som medgivande att tillsätta tjänsten med den anvisade.

text: Kan statens arbetsmarknadsnämnd inte anvisa någon tjänsteman, skall nämnden medge myndigheten att tillsätta tjänsten i vanlig ordning.

text: En anvisning enligt

text: 12 §

text: eller ett medgivande enligt

text: 16 §

text: skall av statens arbetsmarknadsnämnd lämnas till myndigheten inom en månad från det att nämnden har fått en anmälan enligt

text: 11 §

text: Tjänstetillsättning

text: Myndigheten skall på vanliga grunder pröva frågan om tillsättning av en tjänst, som omfattas av rekryteringsbegränsning. Det skall ske inom en månad efter det att myndigheten har fått anvisningen.

text: Tillsätter myndigheten tjänsten med någon anvisad tjänsteman, skall statens arbetsmarknadsnämnd snarast underrättas om detta.

text: Beslutar myndigheten att inte tillsätta tjänsten med någon anvisad tjänsteman, skall statens arbetsmarknadsnämnd snarast skriftligen underrättas om detta. I underrättelsen skall myndigheten ange skälen för sitt beslut.

text: Efter en underrättelse enligt

text: 20 §

text: skall statens arbetsmarknadsnämnd pröva huruvida tjänsten skall få tillsättas i vanlig ordning.

text: Beslutet skall lämnas till myndigheten inom två veckor från det att nämnden har fått underrättelsen.

text: Medgivande enligt 16 eller

text: 21 §

text: att tillsätta en tjänst i vanlig ordning förfaller, om myndigheten inte tillsätter tjänsten inom sex månader från mottagandet av medgivandet.

text: En anvisad tjänsteman skall anses som sökande till tjänsten intill dess att han eller hon förklarar sig inte vilja komma i fråga för tjänsten eller återtar sin omplaceringsansökan. Finns det särskilda skäl för det, kan myndigheten dock bestämma att en anvisad tjänsteman, som vill komma i fråga för tjänsten, skall meddela detta till myndigheten inom en viss tid.

text: Avser anvisningen en tjänsteman som anges i

text: 12 § första stycket

text: och beslutar statens arbetsmarknadsnämnd att tjänsten inte får tillsättas i vanlig ordning, skall myndigheten, om den inte tillsätter tjänsten med den anvisade, på begäran av nämnden lämna över frågan om tillsättning av tjänsten till regeringens prövning.

text: Medgivande att stå kvar i tjänst

text: Myndigheten får endast efter tillstånd av statens arbetsmarknadsnämnd medge att den som är anställd på en tjänst, som omfattas av rekryteringsbegränsning, får stå kvar i sin tjänst även efter det att han eller hon har uppnått pensioneringsperiodens övre gräns eller pensionsåldern.

text: Avskrivning av omplaceringsärenden

text: om tjänstemannen vägrar godta anvisning eller anställning på en sådan tjänst som han eller hon skäligen borde ha kunnat godta,

text: om tjänstemannen återkallar sin ansökan,

text: om det finns särskilda skäl för det.

text: Ett omplaceringsärende hos statens arbetsmarknadsnämnd får avskrivas från vidare handläggning,

text: Frågor om avskrivning av omplaceringsärenden prövas av statens arbetsmarknadsnämnd.

text: Av förordningen (

text: ) med instruktion för trygghetsnämnden framgår dock att frågor om avskrivning av ärenden om omplacering av tjänstemän med anledning av vad arbetsgivaren har åtagit sig i trygghetsavtalet i vissa fall skall prövas av trygghetsnämnden.

text: Avslutande bestämmelser

text: Statens arbetsmarknadsnämnd skall vid tillämpningen av denna förordning -- särskilt

text: och

text: 9 §§

text: -- se till att störningar i myndigheternas verksamhet i görlig mån undviks.

text: Myndigheterna skall på begäran av statens arbetsmarknadsnämnd lämna de uppgifter om personalbehov m. m. som behövs för tillämpningen av förordningen.

text: Statens arbetsmarknadsnämnds beslut enligt förordningen får inte överklagas.

text: En myndighets beslut enligt

text: 19 §

text: om tillsättning av en tjänst eller beslut enligt

text: 20 §

text: att inte tillsätta en tjänst får överklagas bara av de tjänstemän som har anvisats av statens arbetsmarknadsnämnd.

text: Försvarets personalnämnd biträder inom sitt verksamhetsområde statens arbetsmarknadsnämnd vid tillämpningen av förordningen.


rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §; nya 5 a, 5 b §§

rpubl:andrar: ändr. 5 b §

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr. best. till 1995:1167

dcterms:identifier: SFS 1984:1102 i lydelse enligt SFS 1995:1282

dcterms:title: Förordning (1984:1102) om bidragsförskott, förlängt bidragsförskott för studerande och särskilt bidrag till vissa adoptivbarn

text: bidragsförskott enligt lagen (

text: ) om bidragsförskott,

text: förlängt bidragsförskott enligt lagen (

text: ) om förlängt bidragsförskott för studerande,

text: bidrag enligt lagen (

text: ) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn.

text: I denna förordning ges föreskrifter om förmånerna

text: Ansökan om förmånen eller om ökning av förmånen skall lämnas eller skickas in till den allmänna försäkringskassa som avses i

text: 5 § andra

text: eller

text: tredje stycket

text: lagen (

text: ) om bidragsförskott. Har ansökan getts in till någon annan kassa, skall den dag då den kassan tog emot ansökan räknas som ansökningsdag.

text: Ansökan skall göras på blankett som riksförsäkringsverket fastställer.

text: Skattemyndigheten skall tillställa försäkringskassan personbevis om kassan begär det.

text: Förordning (1991:788).

text: Den som uppbär förmånen skall ofördröjligen göra anmälan om utlandsvistelse till den allmänna försäkringskassan, när förmånstagaren eller barnet lämnar Sverige för en tid som kan antas komma att överstiga sex månader. Har en utlandsvistelse inte från början kunnat förutses överstiga sex månader, skall anmälan göras så snart det kan beräknas att vistelsen kommer att överstiga den tiden.

text: Vid anmälningar om utlandsvistelse skall uppgift lämnas om ändamålet med vistelsen och dess beräknade varaktighet.

text: I fall som avses i

text: 8 § fjärde stycket lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott skall den som förestår inrättningen genast underrätta den allmänna försäkringskassa som har att besluta om en förmån enligt

text: 1 §

text: när ett barn skrivs ut eller in. Vårdas någon som inte fyllt 18 år enligt

text: socialtjänstlagen (1980:620)

text: i familjehem eller i hem för vård eller boende, skall det kommunala organ som svarar för vårdkostnaden underrätta kassan.

text: Förmånerna betalas ut månadsvis genom insättning på bidragsmottagarens postgiro- eller bankkonto. Riksförsäkringsverket får besluta om utbetalning på annat sätt om särskilda förhållanden föranleder det.

text: Utbetalning i ett enskilt ärende får göras på annat sätt om uppgift om konto saknas eller det annars finns skäl till det.

text: Beslut om sättet för utbetalning av förmåner får inte överklagas.

text: Förordning (1994:1181).

beteckning: 5 a §

text: Förmåner, som enligt

text: 9 § tredje stycket lagen (1964:143)

text: om bidragsförskott tillkommer socialnämnden eller annat kommunalt organ, skall sättas in på betalningsmottagarens postgirokonto.

text: Förordning (1994:1181).

ordinal: 5 a

beteckning: 5 b §

text: Förmånerna skall kunna lyftas den 27 i månaden. Om denna dag infaller på en lördag, söndag eller helgdag, skall förmånerna kunna lyftas närmast föregående vardag som inte är lördag.

text: Förordning (1995:1282).

ordinal: 5 b

text: Skattemyndigheten skall lämna riksförsäkringsverket och den allmänna försäkringskassan de uppgifter som behövs för bedömningen av rätten till en förmån.

text: Förordning (1990:1278).

text: Riksförsäkringsverket får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av de lagar som anges i

text: 1 §

text: . Berör före- skrifterna Posten Aktiebolag eller Riksskatteverket, skall samråd ske med dessa.

text: Förordning (1993:1726).


rpubl:andrar: ändr. 1-5, 8, 13 §§; ny 15 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§; nya 10 a, 16 §§, rubr. närmast före 10 a §

rpubl:andrar: upph. 14 §; ändr. 2-4 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 3, 4, 13 §§, rubr. närmast före 3 §; ändr. 1, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 10 a, 11, 12, 15, 16 §§; nya 7 a, 7 b, 10 b §§, rubr. närmast för 10 a, 10 b §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 10 b §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 2, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 b, 10, 16 §§; ny 5 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 10 §

dcterms:identifier: SFS 1984:111 i lydelse enligt SFS 2022:1298

dcterms:title: Tjänstledighetsförordning (1984:111)

rdfs:label: Finansdepartementet ESA

text: Tillämpningsområde m.m.

text: I denna förordning finns föreskrifter om prövningen av vissa frågor om tjänstledighet från anställningar vid myndigheterna under regeringen, dock inte affärsverken.

text: Föreskrifterna tillämpas bara, om något annat inte följer av lag, av föreskrifter som har meddelats av regeringen eller av kollektivavtal.

text: Förordning (1991:1747).

type: rad

text: 4 kap. 10 §

cells: - för att fullgöra uppdrag som ledamot av riksdagen

text: Anställningsförordningen (1994:373)

text: 19 §

cells: - i vissa fall får en anställd med fullmakt ha flera anställningar

cells: ) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen

text: 6 §

cells: ) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning

text: 1 §

text: 17 §

text: Arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: 6 kap.

text: 15 §§

cells: - för att fullgöra uppgifter som skyddsombud eller ledamot av skyddskommitté

cells: ) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m.m.

text: 3 §

text: 5 §

cells: ) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare

text: 3 §

text: 3 §

text: Kommunallagen (2017:725)

text: 4 kap. 11 §

cells: - för att fullgöra kommunala förtroendeuppdrag

text: 4 kap. 34 §

cells: - för att tjänstgöra som politisk sekreterare

text: Föräldraledighetslagen (1995:584)

text: 9 §§

cells: ) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet

text: 1 §

cells: ) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl

text: 1 §

cells: ) om rätt till ledighet för politiska uppdrag inom EES, i Schweiz och i Förenade kungariket

text: Förordning (2022:1298).

text: 3 §§

type: tabell

text: En arbetstagares rätt till tjänstledighet regleras i bland annat följande föreskrifter:

type: upphavd

text: 4 § Har upphävts genom förordning (1991:369).

text: Ledighet för utlandstjänstgöring m.m.

text: En arbetstagare hos en statlig myndighet skall beviljas tjänstledighet för en anställning under högst åtta år i Nordiska ministerrådets sekretariat, i Nordiska rådets presidiesekretariat eller i en samnordisk institution.

text: avtalet (SÖ 1989:60) mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige den 13 maj 1987 om den rättsliga ställningen för Nordiska ministerrådets sekretariat och Nordiska rådets presidiesekretariat jämte tilläggsprotokoll,

text: avtalet (SÖ 1989:67) mellan samma länder den 9 december 1988 om den rättsliga ställningen för samnordiska institutioner och deras anställda.

text: Förordning (1991:369).

text: Vid tillämpningen av

text: första stycket

text: beaktas

text: En arbetstagare bör beviljas tjänstledighet för en tidsbegränsad anställning i Europeiska unionens institutioner eller organ.

text: En arbetstagare, vars make är tjänstledig enligt

text: första stycket

text: , bör medges tjänstledighet för att vistas tillsammans med maken på stationeringsorten.

text: Medgivande till ledighet bör lämnas, om det inte finns synnerliga skäl för något annat.

text: Förordning (1996:41).

text: En arbetstagare, vars make är anställd hos en statlig myndighet och i denna anställning stationerad utomlands, bör beviljas tjänstledighet för att vistas tillsammans med maken på stationeringsorten, om det inte finns synnerliga skäl för något annat.

text: Tjänstledighet enligt

text: första stycket

text: får omfatta sammanlagt högst fyra år eller, om maken är anställd inom utrikesförvaltningen, sammanlagt högst 12 år.

text: Förordning (1991:369).

text: En arbetstagare bör beviljas tjänstledighet för anställning utomlands inom offentlig eller privat biståndsverksamhet, om det inte finns synnerliga skäl för något annat.

text: första stycket

text: , bör beviljas tjänstledighet för att vistas tillsammans med maken på stationeringsorten utomlands, om det inte finns synnerliga skäl för något annat.

text: Tjänstledighet enligt

text: andra stycket

text: bör omfatta sammanlagt högst fyra år.

text: Förordning (1991:369).

beteckning: 7 a §

text: En arbetstagare bör beviljas tjänstledighet för en verksamhet som i huvudsak bedrivs utomlands i direkt syfte att främja svensk export.

text: första stycket

text: , bör beviljas tjänstledighet för att vistas tillsammans med maken på stationeringsorten utomlands.

text: Tjänstledighet enligt

text: andra stycket

text: får omfatta sammanlagt högst fyra år.

text: Förordning (1991:369).

ordinal: 7 a

beteckning: 7 b §

text: Vid tillämpningen av 5-a, 6, 7 och 7-a-§§ likställs med make den som arbetstagaren varaktigt sammanbor med under äktenskapsliknande förhållanden.

text: Förordning (1996:41).

ordinal: 7 b

text: Föräldraledighet

text: En arbetstagare bör, utöver vad som sägs i

text: föräldraledighetslagen (1995:584)

text: , i regel beviljas förkortning av arbetstiden (

text: partiell ledighet

text: ) för vård av barn intill utgången av det skolår då barnet fyller 12 år. Med skolår avses här tiden från en hösttermins början till nästa hösttermins början.

text: Förordning (1999:863).

text: Vid tillämpningen av

text: 8 §

text: likställs med förälder både fosterförälder och den som stadigvarande sammanbor med förälder och som är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern.

text: Förordning (1991:369).

text: Ledighet för vissa kommunala uppdrag

text: En arbetstagare som av en beslutande församling eller nämnd i en kommun eller en region har fått ett uppdrag som grundar sig på en författningsbestämmelse, bör beviljas tjänstledighet för att fullgöra uppdraget, om det inte finns synnerliga skäl för något annat.

text: Förordning (2019:1006).

text: Ledighet för facklig anställning

beteckning: 10 a §

text: Tjänstledighet bör i regel beviljas för en anställning som facklig funktionär hos en arbetstagarorganisation som har till uppgift att ta till vara arbetstagarnas intressen på en myndighet.

text: Förordning (1991:369).

text: Annan ledighet

beteckning: 10 b §

text: Även i andra fall än som avses i

text: 10 a §§

text: eller i någon annan författning får en arbetstagare beviljas tjänstledighet, om det finns särskilda skäl för det och det kan ske utan olägenheter för myndighetens verksamhet.

text: Vid prövningen av frågor om partiell tjänstledighet skall myndigheten särskilt ta hänsyn till arbetstagarens familjesociala förhållanden.

text: Förordning (1991:1747).

text: Avslutande bestämmelser

text: Tjänstledighet bör tidsbegränsas.

text: Förordning (1991:369).

text: Tjänstledighet för längre tider bör i regel inte beviljas en arbetstagare som har varit anställd bara en kortare tid hos myndigheten.

text: Förordning (1991:369).

text: 13 § Har upphävts genom förordning (1991:369).

text: 14 § Har upphävts genom förordning (1988:1023).

text: Om tjänstledigheter som grundas på samma omständighet är åtskilda bara av tjänstgöringsfria dagar, skall den senaste tjänstledigheten anses omfatta också dessa mellanliggande dagar, även när detta inte framgår av tjänstledighetsbesluten.

text: Som tjänstgöringsfrihet enligt

text: första stycket

text: räknas inte ferier för personal vid statliga skolor.

text: Förordning (1991:369).

text: En myndighets beslut i ärenden om tjänstledighet enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1999:863).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1985.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: och

text: 7 §§

text: 4 kap.

text: 6 §§

text: 5 kap.

text: och

text: 2 §§

text: samt

text: 6 kap.

text: skall tillämpas i fall där eleven antas till utbildningen efter lagens ikraftträdande.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 5 §

text: 4 kap. 2 §

text: samt

text: 7 kap.

text: gäller sådan utbildning som eleverna påbörjar efter lagens ikraftträdande.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 1, 3, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 5 §, 3 kap 5 §, 6 kap 5 §

rpubl:andrar: ny 8 kap 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 2 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Uppgifter som enligt vuxenutbildningslagen ankommer på omsorgsnämnd skall till utgången av år 1988 fullgöras av sådan omsorgsstyrelse som avses i

text: 12 § lagen (1985:569)

text: om införande av lagen (

text: ) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl., om inte annat följer av den paragrafen eller av någon annan lag.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 6 §, 2 kap 1-3 §§, 3 kap 1, 6, 7 §§, 4 kap 5 §, 6 kap 5, 6 §§, 8 kap 1-2 a §§; nya 1 kap 3 a, 7 §§, 6 kap 3 a §, 4 a kap

rpubl:andrar: ny 2 kap 4 §

rpubl:andrar: upph. 2 kap 2, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 6 §, 3 kap 3 §, 4 kap 4 §, 4 a kap 3 §, 6 kap 3, 3 a, 4 §§, 8 kap 2 a §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Vuxenutbildningslag (1984:1118)

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: 1 kap.

text: Allmänna föreskrifter

text: Kommuner och landstingskommuner skall verka för att vuxna deltar i utbildning.

text: Varje kommun skall i mån av behov anordna grundutbildning för vuxna (

text: grundvux

text: Med

text: grundvux

text: avses utbildning som syftar till att ge vuxna grundläggande färdigheter i att läsa, skriva och räkna.

text: Varje kommun och landstingskommun får anordna kommunal vuxenutbildning (

text: komvux

text: Med

text: komvux

text: avses sådan allmän och yrkesinriktad utbildning som syftar till att ge vuxna möjlighet att skaffa sig kompetens motsvarande den som ungdomar får genom grundskolan och gymnasieskolan. Komvux skall även kunna erbjuda yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå utan motsvarighet i gymnasieskolan.

beteckning: 3 a §

text: Varje landstingskommun får anordna vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (

text: särvux

text: ) inom de ramar och på de villkor i övrigt som följer av denna lag och andra föreskrifter och beslut som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Motsvarande gäller för kommuner som inte ingår i någon landstingskommun.

text: Med

text: särvux

text: avses sådan utbildning som syftar till att ge vuxna psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att skaffa sig kompetens motsvarande den som ges i grundsärskolan.

text: En landstingskommun får till en kommun som ingår i landstingskommunen överlåta att anordna särvux, om kommunen medger det och regeringen lämnar sitt tillstånd.

text: Lag (1988:664).

ordinal: 3 a

text: Statens skolor för vuxna skall komplettera komvux genom att erbjuda utbildning av samma slag i form av distansundervisning.

text: Grundläggande föreskrifter om vissa andra former av vuxenutbildning än sådana som avses i

text: 4 §§

text: finns i lagen (

text: ) om grundläggande svenskundervisning för invandrare och i andra författningar.

text: Lag (1986:160).

text: Föreskrifterna i denna lag om rätt att delta i sådan vuxenutbildning som avses i

text: 4 §§

text: gäller endast dem som är folkbokförda i landet.

text: Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun i vilken personen är folkbokförd. Med hemlandstingskommun avses den landstingskommun till vilken hemkommunen hör.

text: Lag (1991:531).

text: Det som i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstörda gäller även dem som har fått ett betydande och bestående begåvningshandikapp på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med barndomspsykos.

text: Lag (1988:664).

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Gemensamma föreskrifter om organisation m. m.

text: Skolöverstyrelsen skall ha tillsyn över sådan vuxenutbildning som avses i denna lag. Länsskolnämnden skall under överstyrelsen ha tillsyn över sådan utbildning inom länet.

text: Lag (1988:664).

text: 2 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1990:1478).

text: Såsom huvudmän för grundvux, komvux och särvux skall kommuner och landstingskommuner samarbeta sinsemellan och även ta till vara möjligheter till samarbete med vuxenutbildning i andra former.

text: Lag (1988:664).

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1990:1478).

text: 3 kap.

text: Grundutbildning för vuxna

text: Rätt att genomgå grundvux har den som passerat skolpliktsåldern men som i läsning, skrivning eller räkning saknar sådana färdigheter som normalt uppnås på grundskolans mellanstadium.

text: Den som inte behärskar svenska språket men har grundläggande färdigheter i att läsa och skriva på något annat språk har inte rätt att få undervisning i läsning och skrivning i grundvux.

text: Lagens bestämmelser om grundvux gäller inte vuxna som behöver undervisning motsvarande särskolans. Beträffande sådana vuxna gäller i stället lagens bestämmelser om särvux.

text: Lag (1988:664).

text: Varje kommun skall genom lämpliga åtgärder söka nå dem i kommunen som har rätt till grundvux och motivera dem att delta i utbildningen.

text: I en kommuns grundvux skall sökande tas emot oberoende av var i riket de är folkbokförda. Ingen kommun behöver dock bedriva undervisning, i vilken skulle delta endast elever som är folkbokförda i andra kommuner när de börjar utbildningen. Inte heller behöver någon kommun ta emot en sökande som är folkbokförd i en annan kommun, om sökanden mycket väl skulle kunna delta i hemkommunens grundvux.

text: Den som har börjat i en kommuns grundvux får fullfölja utbildningen där oberoende av om hans folkbokföring ändras under pågående utbildning.

text: Lag (1991:531).

text: Kommunerna får inte av dem som söker till eller är elever i grundvux ta ut avgifter för administrationen eller för undervisningen.

text: Läroböcker, skrivmaterial och andra därmed jämförliga hjälpmedel som används i grundvux skall vara kostnadsfria för eleverna.

text: Om en elev i grundvux har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får undervisningen meddelas på elevens eget språk, om eleven önskar det. Sådan undervisning skall kompletteras med undervisning i svenska som andraspråk inom grundvux.

text: Lag (1986:160).

text: När eleven har sådana färdigheter i läsning, skrivning och räkning som normalt uppnås på grundskolans mellanstadium, skall undervisningen i grundvux för eleven upphöra. Detta gäller oberoende av vilka kunskaper eleven har i svenska språket.

text: Undervisningen för en elev skall också upphöra, om eleven inte gör tillfredsställande framsteg.

text: Undervisningen skall alltid upphöra senast efter det antal timmar som regeringen föreskriver.

text: Den för vilken grundvux har avslutats enligt första eller

text: andra stycket

text: får på nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skäl talar för detta.

text: Lag (1988:664).

text: Den lokala styrelsen avgör frågor om antagning till samt avslutande av grundvux enligt

text: 6 § första

text: och

text: andra styckena

text: Styrelsens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Lag (1988:664).

text: 4 kap.

text: Kommunal vuxenutbildning

text: Komvux skall anordnas i form av kurser som är fristående från varandra och som var och en ger utbildning motsvarande en viss kompetensnivå i ett ämne eller inom ett yrkesområde.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från

text: första stycket

text: Kommuner får i sin komvux anordna kurser både på grundskolenivå och på gymnasial nivå.

text: Landstingskommuner får i sin komvux anordna endast kurser för utbildning på gymnasial nivå inom områdena vård, konsumtion, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring.

text: Lag (1988:112).

text: Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att i mån av plats delta i kurser i komvux, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om behörighetsvillkor och om grunder för urval.

text: I en kommuns eller landstingskommuns komvux skall sökande tas emot oberoende av var i riket de är folkbokförda. Ingen kommun eller landstingskommun behöver dock ta emot en sökande som inte är folkbokförd där, om sökanden mycket väl skulle kunna delta i samma slags utbildning i komvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen.

text: Den som har börjat en kurs i en kommuns eller landstingskommuns komvux får fullfölja kursen oberoende av om hans folkbokföring ändras under pågående utbildning.

text: Lag (1991:531).

text: Den lokala styrelsen för komvux i den kommun eller landstingskommun, som anordnar den kurs ansökan avser, avgör om sökanden skall nekas tillträde på grund av bestämmelserna i

text: 4 § första stycket andra meningen

text: Om tillträde nekas får sökanden överklaga beslutet hos skolöverstyrelsen. Övertyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Lag (1988:664).

text: Med det undantag som framgår av

text: 5 §

text: skall frågor om intagning av elever till kurser i en kommuns eller landstingskommuns komvux avgöras av en särskild intagningsnämnd. Dess ledamöter skall utses av den lokala styrelsen.

text: Intagningsnämndens beslut får inte överklagas.

text: Kommunerna och landstingskommunerna får inte av dem som söker till eller är elever i komvux ta ut avgifter för administrationen eller för undervisningen.

text: Såvitt gäller läroböcker, skrivmaterial, verktyg, skyddskläder och andra därmed jämförliga hjälpmedel, som varje elev har för eget bruk och behåller som sin egendom, får en kommun eller landstingskommun besluta att hjälpmedlen skall anskaffas av eleverna själva på egen bekostnad eller erbjudas mot avgifter, som högst motsvarar kommunens eller landstingskommunens anskaffningskostnader.

text: I övrigt skall hjälpmedel som används i komvux tillhandahållas utan kostnad för eleverna, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: 4 a kap.

text: Vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda

text: I särvux får anordnas undervisning för dem av de psykiskt utvecklingsstörda som saknar sådana grundläggande färdigheter i läsning, skrivning eller räkning som normalt uppnås på grundsärskolans mellanstadium.

text: I särvux får också anordnas undervisning för dem av de psykiskt utvecklingsstörda som vill skaffa sig kompetens i ett ämne som förekommer på grundsärskolans högstadium. En sådan undervisning skall anordnas i form av kurser som är fristående från varandra.

text: andra stycket

text: . Regeringen föreskriver i vilka ämnen särvux får anordnas.

text: Lag (1988:664).

text: Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att i mån av plats delta i särvux, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om behörighetsvillkor och om grunder för urval.

text: Lag (1988:664).

text: I särvux skall sökande tas emot oberoende av var i landet de är folkbokförda. Ingen kommun eller landstingskommun behöver dock ta emot en sökande som inte är folkbokförd där, om sökanden mycket väl skulle kunna delta i samma slags utbildning i särvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen.

text: Den som har börjat en utbildning i särvux får fullfölja utbildningen oberoende av om hans folkbokföring ändras under pågående utbildning.

text: Lag (1991:531).

text: Kommunerna och landstingskommunerna får inte av dem som söker till eller är elever i särvux ta ut avgifter för administrationen eller för undervisningen.

text: Om inte något annat följer av

text: tredje stycket

text: skall läroböcker, skrivmaterial och andra därmed jämförliga hjälpmedel som används i särvux vara kostnadsfria för eleverna.

text: I fråga om elever som deltar i sådan undervisning som avses i

text: 1 § andra stycket

text: får kommunerna eller landstingskommunerna besluta att eleverna på egen bekostnad skall anskaffa sådana hjälpmedel som de skall ha för eget bruk och behålla. Sådana hjälpmedel får också erbjudas mot avgifter, som högst motsvarar kommunens eller landstingskommunens anskaffningskostnader.

text: Lag (1988:664).

text: När en elev som avses i

text: 1 § första stycket

text: har sådana färdigheter i läsning, skrivning och räkning som normalt uppnås på grundsärskolans mellanstadium, skall undervisningen i särvux för eleven upphöra. Detta gäller oberoende av vilka kunskaper eleven har i svenska språket.

text: Undervisningen för en elev i särvux skall upphöra, om eleven inte gör tillfredsställande framsteg.

text: Lag (1988:664).

text: Frågor om intagning av elever till särvux och om avslutande av en sådan utbildning enligt

text: 5 § första

text: och

text: andra styckena

text: avgörs av den lokala styrelsen för utbildningen.

text: Beslut i frågor som avses i

text: 3 § första stycket andra meningen

text: och i

text: 5 § första

text: eller

text: andra stycket

text: får överklagas hos skolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Lag (1988:664).

text: 5 kap.

text: Statens skolor för vuxna

text: Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att i mån av plats delta i utbildning vid statens skolor för vuxna, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Frågor om intagning till utbildning vid statens skolor för vuxna avgörs av en för skolorna gemensam intagningsnämnd.

text: Avgifter för undervisningen eller administrationen får inte tas ut av dem som söker till eller är elever vid statens skolor för vuxna.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om eleverna vid statens skolor för vuxna fatta sådana beslut som avses i

text: 4 kap. 7 § andra stycket

text: . I övrigt skall hjälpmedel som används i utbildningen vid skolorna tillhandahållas utan kostnad för eleverna, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: 6 kap.

text: Interkommunal ersättning

text: Interkommunal ersättning för utbildningshuvudmannens kostnader för en elev skall betalas enligt föreskrifterna i detta kapitel, om inte annat följer av överenskommelse.

text: I fall där någon deltar i grundvux som anordnas av en annan kommun än hemkommunen, skall hemkommunen betala interkommunal ersättning till den andra kommunen.

text: Detsamma gäller i fråga om komvux på grundskolenivå och komvux på gymnasial nivå inom andra områden än vård, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring.

text: Om en landstingskommun i sin komvux har en elev som är folkbokförd i en kommun som hör till en annan landstingskommun, skall hemlandstingskommunen betala interkommunal ersättning till den andra landstingskommunen.

text: Hör elevens hemkommun inte till någon landstingskommun, skall ersättningen betalas av hemkommunen.

text: Lag (1991:531).

text: Om en landstingskommun eller en kommun som inte hör till någon landstingskommun i sin särvux har en elev som är folkbokförd i en kommun som hör till en annan landstingskommun, skall hemlandstingskommunen betala interkommunal ersättning till den andra landstingskommunen.

text: Är eleven folkbokförd i en kommun som inte hör till en landstingskommun, skall ersättningen betalas av hemkommunen.

text: Vad som sägs i första och

text: andra styckena

text: om en hemlandstingskommuns eller en hemkommuns skyldighet att betala interkommunal ersättning skall gälla också om utbildningen anordnas av en kommun som hör till en landstingskommun. Ersättningen skall då betalas till den kommunen.

text: Lag (1991:531).

text: Om en kommun, som inte hör till någon landstingskommun, anordnar komvux på gymnasial nivå inom något av områdena vård, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring och i sådan utbildning har en elev som inte är folkbokförd i kommunen, skall hemlandstingskommunen betala interkommunal ersättning till kommunen. Hör inte heller hemkommunen till någon landstingskommun, skall ersättningen betalas av hemkommunen.

text: När utbildning som avses i

text: första stycket

text: anordnas av en kommun, som hör till en landstingskommun, är ingen kommun eller landstingskommun skyldig att betala interkommunal ersättning.

text: Lag (1991:531).

text: Hemkommunen eller hemlandstingskommunen är inte skyldig att betala interkommunal ersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i grundvux eller samma slags utbildning i komvux eller särvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen.

text: Detta undantag från ersättningsskyldighet gäller dock inte, om hemkommunen eller hemlandstingskommunen innan eleven togs emot bereddes tillfälle att yttra sig till den mottagande kommunen eller landstingskommunen och därvid inte framförde någon sådan invändning.

text: Lag (1988:664).

text: Vid oenighet om rätten till interkommunal ersättning eller om ersättningens storlek, skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Om någon av parterna är en landstingskommun eller om två tvistande kommuner hör till olika län, skall dock frågan avgöras av skolöverstyrelsen.

text: Länsskolnämndens beslut enligt

text: första stycket

text: Lag (1988:664).

text: 7 kap.

text: Uppdragsutbildning m. m.

text: Om uppdragsutbildning i anslutning till komvux finns bestämmelser i lagen (

text: ) om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendet m. m.

text: Lag (1985:904).

text: Enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får kommuner och landstingskommuner i sin egenskap av huvudmän för komvux ge uppdrag om utbildning, som anordnas utanför komvux men som eleverna får tillgodoräkna sig som om den hade fullgjorts i komvux.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om uppdragsutbildning som har samband med verksamhet som enligt denna lag bedrivs vid statens skolor för vuxna.

text: Lag (1985:904).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjlighet att inom komvux bedriva utbildning som anpassas till bestämmelser för gymnasieskolan eller någon annan utbildningsform för att gemensam undervisning skall kunna anordnas.

text: I sådana föreskrifter som avses i

text: 4 §§

text: får göras undantag från bestämmelser i denna lag.

text: Lag (1985:904).

text: 8 kap.

text: Övriga föreskrifter

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om organisationen av sådan vuxenutbildning som avses i denna lag samt om kommuners och landstingskommuners befattning i övrigt med sådan utbildning.

text: I fråga om organ för samverkan eller motsvarande inom utbildningen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om att ledamöter i organet eller andra företrädare utses och entledigas av enskilda.

text: Lag (1988:664).

text: Försöksverksamhet får anordnas inom sådan vuxenutbildning som avses i denna lag. Föreskrifter om försöksverksamhet meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I sådana föreskrifter får göras undantag från bestämmelser i denna lag.

text: Lag (1988:664).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om rätt för den som inte är folkbokförd i landet att delta i sådan vuxenutbildning som avses i denna lag.

text: Lag (1991:531).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får utan hinder av

text: 4 kap. 7 §

text: och

text: 5 kap. 3 §

text: meddela föreskrifter om skyldighet att för prövning i komvux eller vid statens skolor för vuxna betala avgift som tillfaller staten.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge enskilda att anordna prövning och utfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för komvux och statens skolor för vuxna.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1984.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om vissa turordningsfrågor i statligt reglerad anställning, m. m. I fråga om de arbetstagare hos myndighet under regeringen som inte omfattas av avtalet om turordning för arbetstagare hos staten (TurA-S) eller avtalet om turordning för vissa arbetstagare hos skogsvårdsstyrelserna (TurA-Skog) tillämpas dock den upphävda förordningen.

text: Förordning (1985:957).

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 2 §, övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 7 §, rubr. närmast före 7 §

dcterms:title: Förordning (1984:112) om vissa turordningsfrågor för skolledare m.fl.

rdfs:label: Civildepartementet

text: Tillämpningsområde

text: Denna förordning gäller sådana arbetstagare som omfattas av lagen (

text: ) om offentlig anställning och som enligt nämnda lag innehar eller uppehåller en statligt reglerad tjänst hos en kommun eller någon annan icke-statlig arbetsgivare, dock inte hos en allmän försäkringkassa.

text: Förordning (1985:60).

text: förordningen (

text: ) om turordning vid uppsägning av vissa lärare med statligt reglerad anställning i kommun m.m., -- förordningen (SÖ-FS 1985:18) om turordning vid uppsägning och företrädesrätt till återanställning för lärare vid folkhögskolor.

text: Förordning (1985:957).

text: Förordningen tillämpas dock inte på de lärare som omfattas av

text: Turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist

text: I stället för vad som föreskrivs i

text: 22 § tredje stycket lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd skall turordning vid uppsägning omfatta de arbetstagare hos arbetsgivaren som har i huvudsak jämförbara arbetsuppgifter.

text: Turordning vid företrädesrätt till återanställning

text: I stället för vad som föreskrivs i

text: 25 § tredje stycket lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd skall turordning vid företrädesrätt till återanställning omfatta arbetstagarna hos arbetsgivaren.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Har arbetsgivaren och arbetstagarorganisation, som är eller brukar vara part i kollektivavtal med denne såvitt gäller berörd arbetstagarkategori, vid förhandling enats om att turordning enligt 3 eller

text: 4 §

text: skall omfatta arbetstagare vid enbart någon eller några förvaltningsenheter hos arbetsgivaren, skall turordningen utan hinder av 3 eller

text: 4 §

text: fastställas i enlighet härmed.

text: Vid bestämmande av arbetstagares plats i turordning får, om det finns särskilda skäl för det, med anställningstid hos arbetsgivaren jämställas anställningstid hos annan arbetsgivare.

text: Överklagande

text: En myndighets beslut i ärenden enligt

text: 4 §

text: eller, såvitt gäller företrädesrätt till återanställning, 5 eller

text: 6 §

text: får överklagas på samma sätt som myndighetens beslut om tjänstetillsättning.

text: Förordning (1987:559).


rpubl:andrar: ändr. 1, 11 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1986. Den nya bestämmelsen tillämpas i fråga om timmar som hänför sig till tiden från och med den 1 januari 1986.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

rpubl:andrar: upph. 9-11 §§; ändr. 7, 8 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991. För utbildning som sker efter det att förordningen trätt i kraft används de timplaner och kursplaner för inbyggd utbildning som fastställts före den 1 juli 1991.

dcterms:title: Förordning (1984:1120) om inbyggd utbildning i kommunal och statlig vuxenutbildning

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om möjlighet att anordna inbyggd utbildning i sådan kommunal vuxenutbildning (

text: komvux

text: ) och sådan statlig vuxenutbildning som avses i

text: vuxenutbildningslagen (1984:1118)

text: Inbyggd utbildning innebär att undervisningen förläggs till ett företag eller en institution utanför komvux eller den statliga vuxenutbildningen och att företaget eller institutionen tillhandahåller lärare, lokaler och utrustning som behövs för undervisningen.

text: Med

text: kommun

text: avses i denna förordning även landstingskommun.

text: Förordning (1985:522).

text: Undervisning i arbetsteknik och annan undervisning med samma syfte får anordnas som inbyggd utbildning dels i gymnasieskolekurser inom områden där den formen av utbildning kan förekomma i gymnasieskolan, dels i särskilda yrkesinriktade kurser inom jämförbara områden.

text: Förordning (1991:1057).

text: 3 § har upphävts genom förordning (1991:1057).

text: Inbyggd utbildning i komvux

text: 4 § har upphävts genom förordning (1991:1057).

text: Huvudmannen skall utöva tillsyn över den inbyggda utbildningen och även i övrigt följa hur den bedrivs och utfaller. Huvudmannen skall se till att lämpliga åtgärder vidtas för samverkan mellan komvux och de företag och institutioner som tar emot elever för inbyggd utbildning.

text: Förordning (1991:1057).

text: Rektor skall ha de uppgifter beträffande inbyggd utbildning som huvudmannen bestämmer.

text: Förordning (1991:1057).

text: 7 § har upphävts genom förordning (1991:1057).

text: 8 § har upphävts genom förordning (1991:1057).

text: 9 § har upphävts genom förordning (1988:742).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1988:742).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1988:742).

text: Inbyggd utbildning i statlig vuxenutbildning

text: Inbyggd utbildning vid en statens skola för vuxna anordnas efter beslut av styrelsen för utbildningen.

text: Inbyggd utbildning får inte leda till ökade kostnader för staten.

text: Förordning (1991:1057).

text: Styrelsen för utbildningen skall utöva tillsyn över den inbyggda utbildningen och även i övrigt följa hur den bedrivs och utfaller. Styrelsen skall se till att lämpliga åtgärder vidtas för samverkan mellan skolan och de företag och institutioner som tar emot elever för inbyggd utbildning.

text: Förordning (1991:1057).

text: Rektor och studierektor skall ha de uppgifter beträffande inbyggd utbildning som styrelsen för utbildningen bestämmer.

text: Personal med pedagogiska insikter och kunskaper om berörd bransch får anlitas för att biträda skolledningen.

text: Förordning (1991:1057).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1992 och tillämpas första gången i fråga om prognoser för hela eller del av tredje kvartalet 1992.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 4 §§

dcterms:identifier: SFS 1984:1127 i lydelse enligt SFS 2016:690

dcterms:title: Förordning (1984:1127) med bemyndigande för Försäkringskassan att verkställa fördelning av arbetsgivaravgifter mellan olika avgiftsändamål

text: Försäkringskassan skall verkställa den fördelning av arbetsgivaravgifter mellan olika avgiftsändamål som är föreskriven i

text: 11 § lagen (2000:981)

text: om fördelning av socialavgifter.

text: Förordning (2004:890).

text: Konjunkturinstitutet skall tillhandahålla Försäkringskassan prognoser över avgiftsunderlag för beräkning av de avgiftsmedel som kan väntas bli tillgängliga för fördelning.

text: Förordning (2004:890).

text: Försäkringskassan får under året successivt från vederbörlig inkomsttitel i statsbudgeten ta i anspråk de medel som behövs för fördelningen.

text: Förordning (2004:890).

text: Skatteverket ska varje månad lämna Försäkringskassan en redovisning för dels de avgifter som beslutats för den föregående månaden, dels beräknade restförda avgifter. Efter årets slut ska Skatteverket lämna Försäkringskassan uppgift om dels de under året betalda avgifterna, dels de för året beslutade avgifterna.

text: Försäkringskassan ska på grundval av Skatteverkets redovisning göra de justeringar av fördelningen som behövs. Vid fördelningen ska hänsyn tas till beräknade restförda avgifter.

text: Med restförda avgifter avses av Skatteverket beslutad nedsättning av avgifter på grund av skuldsanering, F-skuldsanering, ackord och företagsrekonstruktion samt restförda avgifter minskade med indrivna avgifter.

text: Förordning (2016:690).


rpubl:andrar: ändr. 1, 3-5 §§

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1992:1114

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1984:1129 i lydelse enligt SFS 1994:375

dcterms:title: Förordning (1984:1129) om försörjningsberedskapsstöd

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Statliga myndigheter, myndigheter inom kommuner och landsting samt företag som ägs av kommuner eller landsting kan få försörjningsberedskapsstöd för anskaffning i Sverige av textil- och konfektionsvaror, skor, läder, skinn och skinnprodukter, om anskaffningen är av särskild betydelse för att försörjningsberedskapen inom beklädnadsområdet skall kunna upprätthållas. Stöd får dock inte utgå om det inverkar på konkurrensen inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Överstyrelsen för civil beredskap får inom ramen för tillgängliga medel utnyttja beredskapsstödet för sådana inköp av sjukhustextilier som överstyrelsen gör för att omsätta sina beredskapslager av sådana textilier.

text: Förordning (1992:1114).

text: Försörjningsberedskapsstöd utgår med det belopp som utgör skillnaden mellan kostnaderna för den förmånligaste anskaffningen i Sverige och den förmånligaste anskaffningen utanför det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Stödet kan dock bara utgå, om skillnaden är mindre än 200 000 kronor eller mindre än 20 procent av inköpssumman på det utländska anbudet.

text: Förordning (1992:1114).

text: Frågor om försörjningsberedskapsstöd prövas av Överstyrelsen för civil beredskap. Beslut varigenom försörjningsberedskapsstöd skall lämnas enligt

text: 1 § första stycket

text: måste föregås av samråd med Kommerskollegium och Arbetsmarknadsstyrelsen. Uppkommer oenighet skall Överstyrelsen med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen eller besluta om att försörjningsberedskapsstöd inte skall lämnas. I sistnämnda fall får en samrådsmyndighet hänskjuta frågan till regeringen.

text: Förordning (1994:375).

text: Före inköp av textil- och konfektionsvaror, skor, läder, skinn och skinnprodukter till ett värde som för varje varuslag uppgår till 200 000 kronor eller mer skall följande myndigheter samråda med Överstyrelsen för civil beredskap:

text: Rikspolisstyrelsen Kriminalvårdsstyrelsen Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) Försvarsmakten Försvarets materielverk Statens räddningsverk Kustbevakningen Socialstyrelsen Statens järnvägar Vägverket Luftfartsverket Generaltullstyrelsen Arbetsmarknadsstyrelsen

text: Samrådet bör ske före anbudsinfordran och grundas på myndighetens anskaffningsplaner.

text: Förordning (1994:375).

text: Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning får meddelas av Överstyrelsen för civil beredskap efter hörande av Kommerskollegium och Arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Förordning (1994:375).


rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4, 6 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995. I fråga om u-krediter som har beviljats före den 1 juli 1995 gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 4, 4 a §§

dcterms:identifier: SFS 1984:1132 i lydelse enligt SFS 2006:1127

dcterms:title: Förordning (1984:1132) om krediter för vissa utvecklingsändamål (u-krediter)

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: en exportkredit subventionerad med biståndsmedel,

text: en kombination av en gåva och en exportkredit (kombinationskredit), eller

text: en kombination av 1 och 2.

text: Förordning (1995:870).

text: Krediter med syfte att främja Sveriges samarbete med vissa u-länder och utvecklingen i dessa (u-krediter) får beviljas enligt denna förordning. U-kredit lämnas som

text: Ansökan om u-kredit görs hos Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) av det ansökande landets regering eller av ett svenskt företag.

text: Förordning (1995:870).

text: Sida beslutar om u-krediter och om statliga kreditgarantier för dessa samt om villkoren för krediterna och garantierna.

text: Beslut om u-kredit till ett land som inte tidigare fått u-krediter skall fattas av regeringen.

text: Sida kan med eget yttrande hänskjuta ett u-kreditärende till regeringens prövning.

text: Förordning (1995:870).

text: U-kredit får beviljas för finansiering av varor och tjänster till samarbetsländer för svenskt bistånd samt till andra u-länder med vilka Sverige önskar inleda eller fördjupa ett ekonomiskt samarbete. Högst 70 procent av finansieringen får avse leveranser av icke-svenska varor och tjänster.

text: U-kreditgivning skall inriktas på länder som är kreditvärdiga eller som på sikt bedöms få tillfredsställande betalningsförmåga.

text: Förordning (2006:1127).

beteckning: 4 a §

text: Utfästelse om finansiering som inte är bunden till upphandling av svenska varor och tjänster (

text: obunden finansiering

text: ) får lämnas vid samfinansiering med multilaterala finansieringsinstitutioner och svenskt gåvobistånd. Beslut om sådan finansiering skall underställas regeringens prövning.

text: En u-kredit som omfattas av OECD:s biståndskommitté DAC:s rekommendation om avbindning till de minst utvecklade länderna skall dock alltid vara obunden.

text: Förordning (2006:1127).

ordinal: 4 a

text: U-krediter får beviljas under förutsättning att finansieringen avser sådana projekt som prioriteras av det ansökande landet, som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter för landet och där svenska varor och tjänster är konkurrenskraftiga.

text: U-krediter får inte lämnas för löpande leveranser.

text: De för projekten avsedda varorna och tjänsterna skall upphandlas i internationell konkurrens. Upphandling genom förhandling får dock godtas om u-landet av särskilda skäl önskar en sådan och konkurrenskraftiga priser kan fås.

text: Förordning (1995:870).

text: Kreditgivningen skall ske i överensstämmelse med internationella överenskommelser om riktlinjer för förmånliga krediter som Sverige har biträtt. U-kredit lämnas normalt med den lägsta tillåtna förmånlighetsgrad som anges i sådana riktlinjer.

text: Vid kreditgivning till länder med svag betalningsförmåga bör dock en högre förmånlighetsgrad kunna övervägas. Beslut om en förmånlighetsgrad som överstiger 50 procent fattas av regeringen på förslag av Sida.

text: Förordning (1995:870).

text: Sida skall vid beslut om kreditgaranti vägledas av yttranden som begärts in från Exportkreditnämnden.

text: förslag till ställningstagande rörande försäkringstekniska frågor inklusive premiesatser,

text: en bedömning av kreditrisken avseende det enskilda samarbetslandet, och

text: en rekommendation till beslut i garantifrågan.

text: Nämndens yttrande skall innehålla

text: Sida får utnyttja anslagsmedel för att subventionera garantipremien. För ramkrediter får Sida bevilja 100 procent garantitäckning.

text: Förordning (1995:870).

text: Exportkreditnämnden administrerar garantigivningen i samband med u-krediter i enlighet med särskilt avtal mellan Sida och Exportkreditnämnden samt förvaltar för Sidas räkning den särskilda säkerhetsreserven. För garantierna skall Exportkreditnämndens Allmänna villkor gälla.

text: Förordning (1995:870).

text: Beslut i ärenden enligt denna förordning får inte överklagas.


dcterms:title: Statistiska centralbyråns kungörelse (1984:1138) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag

rdfs:label: Statistiska centralbyrån

text: Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som avses i lagen (

text: ) om ändring av vissa underhållsbidrag skall höjas från och med den 1 februari 1985 med åtta procent för underhållsbidrag till eget eller annans barn och med tolv procent för underhållsbidrag till make, förutvarande make, fader eller moder.

text: Höjningarna gäller inte underhållsbidrag till barn, make eller förutvarande make som har bestämts under november 1984 eller senare. Höjningarna gäller inte heller underhållsbidrag till fader eller moder som har bestämts efter utgången av juni 1979.

text: Bidrag, vars belopp efter höjningen slutar på öretal, utgår enligt lagen om ändring av vissa underhållsbidrag med närmast lägre krontal.


text: Denna lag träder i kraft den 1 mars 1985.

text: Bestämmelsen i

text: 4 §

text: gäller inte i fall då spermagivaren har lämnat sperma före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§; ny 8 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 §§

dcterms:title: Lag (1984:1140) om insemination

beteckning: 1 §

text: Med

text: insemination

text: förstås i denna lag införande av sperma i en kvinna på konstlad väg.

text: Insemination får utföras endast om kvinnan är gift eller sambo. För inseminationen krävs skriftligt samtycke av maken eller sambon.

text: Av lagen (

text: ) om registrerat partnerskap följer att vad som i denna lag sägs om make gäller också registrerad partner.

text: Lag (2005:443).

text: Insemination med sperma från annan man än den som kvinnan är gift eller bor tillsammans med får utföras endast vid offentligt finansierade sjukhus under överinseende av läkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik.

text: Läkaren skall pröva om det med hänsyn till makarnas eller de samboendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum. Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras inseminationen, får makarna eller de samboende begära att Socialstyrelsen prövar frågan.

text: Läkaren väljer lämplig spermagivare. Sperma från avliden givare får inte användas vid insemination. Uppgifter om givaren skall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras i minst 70 år.

text: Lag (2002:253).

text: Den som har avlats genom insemination som avses i

text: 3 §

text: har, om han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att ta del av de uppgifter om givaren som antecknats i sjukhusets särskilda journal. Har någon anledning att anta att han eller hon avlats på sätt som sägs i

text: första stycket

text: är socialnämnden skyldig att på begäran hjälpa denne att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade i en särskild journal.

text: Lag (2002:253).

text: Om det i ett mål om faderskap eller föräldraskap enligt

text: 1 kap. 9 § föräldrabalken

text: är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en insemination, är den som är ansvarig för inseminationen eller annan som har tillgång till uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter.

text: Lag (2005:443).

text: Fryst sperma får inte utan socialstyrelsens tillstånd föras in hit i landet.

text: Den som vanemässigt eller för att bereda sig vinning utför insemination i strid mot denna lag eller under angivna förhållanden tillhandahåller sperma för

text: sådan insemination

text: döms till böter eller fängelse i högst sex månader.

text: Socialstyrelsens beslut enligt

text: 3 §

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2002:253).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984, då lagen (

text: ) om bevarande av bokskog skall upphöra att gälla.

text: Ersättningsbestämmelserna i

text: 6 §

text: lagen om bevarande av bokskog gäller dock alltjämt om beslut att vägra tillstånd till avverkning av bokskog meddelats före den nya lagens ikraftträdande. Beslut enligt 2, 3, 5 eller

text: 10 §

text: förstnämnda lag skall anses meddelade med stöd av motsvarande bestämmelse i den nya lagen, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förordnar annat.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 7, 9 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1984:119 i lydelse enligt SFS 1991:645

dcterms:title: Ädellövskogslag (1984:119)

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Denna lag syftar till att bevara landets ädellövskogar för framtiden.

text: I fråga om skötseln av ädellövskog på skogsmark gäller i övrigt bestämmelserna i

text: skogsvårdslagen (1979:429)

text: I

text: naturvårdslagen (1964:822)

text: finns särskilda bestämmelser som kan tillämpas om ytterligare åtgärder behövs för det ändamål som anges i

text: första stycket

beteckning: 2 §

text: Med

text: ädla lövträd

text: avses i denna lag de inhemska trädslagen alm, ask, avenbok, bok, ek, fågelbär, lind och lönn.

text: Skogsbestånd som utgörs av lövträd till minst 70 procent och av ädla lövträd till minst 50 procent och vars areal är minst ett halvt hektar.

text: Trädbestånd på betesmarker, om beståndet utgörs av lövträd till minst 70 procent och av ädla lövträd till minst 50 procent. Av de ädla lövträden skall minst tio träd per hektar ha en diameter av minst 30 centimeter på en höjd av 1,3 meter över marken. Markens areal skall uppgå till minst ett hektar.

text: Med

text: ädellövskog

text: avses i denna lag:

text: Har skogsvårdsstyrelsen enligt

text: 7 §

text: beslutat viss trädslagssammansättning vid föryngring av ädellövskog, skall skogen betraktas som ädellövskog även om andelen lövträd under en tid är lägre än som anges i

text: första stycket

text: Lag (1991:645).

text: Skogsvårdsstyrelsen skall på begäran lämna besked om visst skogsbestånd eller trädbestånd på betesmark är att anse som ädellövskog.

text: I bestånd som avses i

text: 3 §

text: får inte vidtas åtgärder som innebär att beståndets egenskap av ädellövskog förloras. Efter slutavverkning i skogsbestånd skall ny ädellövskog anläggas på området.

text: Om det finns särskilda skäl, får länsstyrelsen medge undantag från

text: första stycket

text: . I samband med medgivande av undantag får länsstyrelsen föreskriva att ny ädellövskog anläggs på annat ställe inom en brukningsenhet. För anläggning av ny ädellövskog gäller

text: 7 §

text: andra--

text: fjärde styckena

text: Utan hinder av

text: 5 § första stycket

text: får mark användas i enlighet med detaljplan eller i enlighet med beslut som gäller för företag vars tillåtlighet har prövats i särskild ordning.

text: Lag (1987:162).

text: Slutavverkning i skogsbestånd som avses i

text: 3 §

text: får inte påbörjas innan skogsvårdsstyrelsen lämnat medgivande därtill.

text: I samband med medgivande enligt

text: första stycket

text: får skogsvårdsstyrelsen meddela föreläggande om det sätt på vilket slutavverkningen och den därav föranledda anläggningen av ny ädellövskog skall genomföras. Föreläggande får även meddelas i annat fall, om avverkning skett utan medgivande enligt

text: första stycket

text: eller särskilda åtgärder behövs för skydd eller vård av viss ädellövskog.

text: I föreläggande enligt

text: andra stycket

text: får vite sättas ut. Om föreläggandet inte följs, får skogsvårdsstyrelsen förordna att däri angiven åtgärd skall vidtas på den försumliges bekostnad.

text: Som villkor för medgivande enligt

text: första stycket

text: får skogsvårdsstyrelsen kräva att säkerhet ställs för att föreskrivna åtgärder fullgörs.

text: Lag (1991:645).

text: Av allmänna medel kan lämnas bidrag till kostnader för åtgärder, som behövs för att trygga återväxten av ädellövskog.

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet genom avverkning eller andra åtgärder bryter mot

text: 5 § första stycket första meningen

text: 7 § första stycket

text: eller mot ett föreläggande om avverkning som har meddelats med stöd av

text: 7 § andra stycket

text: Den som har överträtt ett vitesföreläggande döms inte till ansvar enligt denna lag för gärning som omfattas av föreläggandet.

text: Lag (1991:645).

text: Länsstyrelsens beslut enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten. Statens naturvårdsverk får överklaga länsstyrelsens beslut.

text: Skogsvårdsstyrelsens beslut enligt denna lag eller enligt föreskifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos skogsstyrelsen.

text: Skogsstyrelsens beslut i ett särskilt fall enligt lagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos kammarrätten.

text: Lag (1990:97).