rpubl:andrar: ändr. 14 §

dcterms:title: Skeppsklarerarförordning (1934:119)

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Med

text: skeppsklarering

text: förstås i denna förordning:

text: ombesörjande av att de för fartygs visitation och inklarering erforderliga handlingar bliva till vederbörande myndighet ingivna; samt

text: anskaffande av de för lasts intagande i fartyg och fartygs utklarering erforderliga handlingar ävensom de handlingar, som för fartygs resa och för inklarering å destinationsorten skola från avgångsorten medföras.

text: 1 mom. Skeppsklarering av fartyg, annat än bogserfartyg, med en nettodräktighet av tjugo registerton eller mera samt av bogserfartyg oavsett dräktigheten må, med de undantag, varom stadgas i 2 mom., ej ombesörjas av annan än den, som därtill erhållit tillstånd. Sådant tillstånd meddelas av sjöfartsverket och må lämnas antingen för visst fall eller viss tid eller eljest i begränsad omfattning (

text: tillfälligt tillstånd

text: ) eller ock utan dylik inskränkning (

text: auktorisation

text: Vid meddelande av tillstånd bestämmer sjöfartsverket området för skeppsklarerarens verksamhet. Kungörelse (1971:989).

text: 2 mom. Redare och tidsbefraktare äga rätt att inom tulldistrikt, där kontor av stadigvarande beskaffenhet av dem inrättats, själva eller genom hos dem fast anställda personer utföra klarering av egna eller av dem tidsbefraktade fartyg. Vid fartygs ankomst eller avgång i inrikes trafik må fartygsbefälhavaren själv till vederbörande tullmyndighet ingiva eller hos tullmyndigheten uppvisa för tullklarering avsedda handlingar.

text: Skeppsklarering må därjämte utan tillstånd ombesörjas utanför område, där auktoriserad skeppsklarerare utövar sin verksamhet. Även eljest må utan tillstånd klarering utföras i sådana fall, där fartyget icke avlämnar eller avhämtar passagerare eller annat gods än förnödenhets- och proviantartiklar för fartygets behov eller till fartygets utrustning hänförligt gods. Kungörelse (1961:517).

text: Med anledning av den ändring i tulldistriktsindelningen som införes den 1 januari 1974 får sjöfartsverket meddela att denna icke medför någon ändring i den geografiska begränsningen av de tillstånd som sjöfartsverket (sjöfartsstyrelsen, kommerskollegium) utfärdat med stöd av skeppsklarerarförordningen den 4 maj 1934 (

text: nr 119

text: ). Är sålunda i tillstånd utfärdat före den 1 januari 1974 klarerares verksamhetsområde bestämt med angivande av visst tulldistrikt, gäller behörigheten tills vidare det geografiska område som avses enligt tulldistriktsindelningen vid 1973 års slut.

text: Redares och tidsbefraktares rätt att enligt 2 § 2 mom. skeppsklarerarförordningen utföra klarering skall dock avse den nya tulldistriktsindelningen.

text: Innan auktorisation meddelas, skall sjöfartsverket i ärendet inhämta yttrande från vederbörande handelskammare ävensom, i den mån så finnes erforderligt, från sammanslutningar av utövare av rederinäring och skeppsklareringsverksamhet.

text: Sådana yttranden böra även, där så utan olägenhet kan ske, inhämtas före meddelande av tillfälligt tillstånd. Kungörelse (1971:989).

text: är berättigad att här i riket idka handel;

text: kan genom tjänstgöring såsom biträde hos auktoriserad skeppsklarerare eller annan verksamhet anses hava vunnit för yrket nödig erfarenhet; samt

ordinal: c

text: icke i övrigt enligt tillgängliga upplysningar finnes olämplig för yrket.

text: Handelsbolag äger erhålla auktorisation såsom skeppsklarerare, såframt:

text: bolaget är berättigat att här i riket idka handel;

text: minst en av de bolagsmän, vilka äga deltaga i bolagets förvaltning, äger sådan utbildning, som avses under b) i 1 mom.; samt

text: bolaget icke i övrigt enligt tillgängliga upplysningar finnes olämpligt att utöva rörelse av ifrågavarande slag.

text: Aktiebolag äger erhålla auktorisation såsom skeppsklarerare, såframt:

text: minst en av ledamöterna i bolagets styrelse äger sådan utbildning, som avses under b) i 1 mom.; samt

text: 1. Envar enskild person äger erhålla auktorisation såsom skeppsklarerare, såframt han:

text: Där den omedelbara ledningen av skeppsklarerarrörelsen icke omhänderhaves av skeppsklareraren själv eller, då rörelsen utövas av bolag, av bolagsman eller styrelseledamot med utbildning, som i

text: 4 §

text: sägs, skall för rörelsen finnas en föreståndare, som äger sådan utbildning samt icke i övrigt enligt tillgängliga upplysningar är att anse såsom olämplig för sysslan. Föreståndare skall vara av sjöfartsverket godkänd.

text: Avlider skeppsklarerare, äger sjöfartsverket medgiva dödsboet att tillsvidare under en tid av högst ett år fortsätta den avlidnes rörelse, såframt för dennas omedelbara ledning anställes en föreståndare, som uppfyller de i

text: första stycket

text: angivna förutsättningarna. Kungörelse (

text: 1) skeppsklareraren upphör att vara berättigad att här i riket idka handel; eller

text: 2) såvitt angår handelsbolag eller aktiebolag, under b) i 2 mom. eller a) i 3 mom. av

text: 4 §

text: stadgad förutsättning icke längre är för handen; ägande dock sjöfartsverket i ty fall lämna bolaget viss kort tid att ombesörja rättelse, såframt ansökan därom göres ofördröjligen efter det förhållandet yppats. Kungörelse (

text: Auktorisation såsom skeppsklarerare vare förfallen, om

text: Auktorisation såsom skeppsklarerare må av sjöfartsverket, efter hörande, där så utan olägenhet kan ske, av vederbörande handelskammare samt i

text: 3 §

text: omförmälda sammanslutningar, återkallas, om skeppsklareraren genom överträdande av denna förordning eller uppenbart åsidosättande av uppdragsgivares intresse eller annorledes visat sig olämplig att utöva skeppsklarerarrörelse. Kungörelse (

text: Tillfälligt tillstånd att ombesörja skeppsklarering må ej beviljas annan än den, som är berättigad att här i riket idka handel. Dylikt tillstånd må när som helst av sjöfartsverket återkallas. Kungörelse (1971:989).

text: Finnes icke i fall, varom i

text: 5 §

text: sägs, behörig föreståndare, må sjöfartsverket kunna, där det prövas nödigt, förbjuda skeppsklarerarrörelsens fortsättande, så länge förhållandet varar. Kungörelse (

text: Skeppsklarerare har att, när han därtill anlitas, såsom redarens ombud ombesörja fartygs klarering och vad därmed äger samband. Utöver vad i

text: 1 §

text: stadgas åligger honom att underrätta befälhavare om vad i avseende å fartyg, besättning, passagerare och last bör iakttagas enligt gällande författningar och de till efterrättelse för sjöfarande utfärdade tillkännagivanden; att tillse, att lots, där sådan erfordras, varder anskaffad och att för skeppsmätning, där sådan ifrågakommer, erforderliga handlingar ingivas; att besörja stadgade avgifters erläggande; att biträda med inkassering av frakt samt i övrigt noggrant och redligt lämna redare och befälhavare råd och biträde.

text: Skeppsklareraren har därjämte att, i den mån det ej strider mot hans ställning såsom redarens ombud, tillhandagå varuägare med det biträde, som av omständigheterna kan föranledas.

text: Auktoriserad skeppsklarerare åligger att inom det för honom bestämda området så ordna sin verksamhet, att redare och fartygsbefälhavare utan omgång kunna erhålla klareringsbiträde.

text: Taxa för skeppsklareringsarvode fastställes av sjöfartsverket. Kungörelse (1971:989).

text: Så snart skeppsklarerare öppnat sin rörelse, skall han meddela sjöfartsverket, var hans huvudkontor är beläget och av vem den omedelbara ledningen omhänderhaves. Sker sedermera ändring i sålunda uppgivet förhållande, skall detta ofördröjligen anmälas för sjöfartsverket. Kungörelse (1971:989).

text: Ombesörjer någon skeppsklarering utan att vara därtill berättigad eller överskrider någon honom meddelat tillstånd till skeppsklarering, skall han dömas till böter.

text: Lag samma vare, där den, som innehar tillstånd till skeppsklarering, fordrar högre ersättning än taxan medgiver eller gör sig skyldig till förseelse mot de i

text: och

text: 13 §§

text: meddelade föreskrifterna.

text: Fortsätter någon under tid, då han är ställd under tilltal för förseelse, som i

text: första stycket

text: är nämnd, samma förseelse, skall han, när han därtill varder lagligen förvunnen, för varje gång stämning därför utfärdats och delgivits fällas till särskilt ansvar.

text: Lag (1991:251).

text: Talan mot sjöfartsverkets beslut enligt

text: 12 §

text: föres hos Kungl. Maj:t genom besvär.

text: Talan mot annat beslut av sjöfartsverket enligt denna förordning föres hos kammarrätten genom besvär. Kungörelse (1971:989).


rpubl:andrar: ändr. 6 §

cells: Vad i denna lag stadgas angående garantifond skall jämväl gälla säkerhetsfond.

type: rad

type: tabell

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1956.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 4 § 2 mom, 5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 6 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1934:300 i lydelse enligt SFS 1987:630

dcterms:title: Lag (1934:300) om sparbankernas säkerhetskassa

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: För sparbankerna i riket skall finnas en gemensam fond /k/ (

kind: term

text: sparbankernas säkerhetskassa

text: ) /-k/ med uppgift att i enlighet med de i denna lag givna bestämmelser trygga sparbankernas verksamhet och insättarnas rätt.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Såsom bidrag till kassan skall sparbank varje år, därest kassans behållning ej uppgår till tio miljoner kronor, erlägga ett belopp motsvarande två hundradels procent av de medel, som sparbanken vid utgången av nästföregående kalenderår förvaltade.

text: Vad nu sagts skall ej gälla sparbank, vars fondmedel, sedan i förekommande fall därifrån avdragits garantifond och i fondmedlen ingående förlagskapital samt under de tio första åren efter sparbankens bildande även grundfond, antingen är eller genom bidragets erläggande skulle bli otillräckliga för uppfyllande av kravet på egna fonder enligt

text: 2 kap. 10 § bankrörelselagen (1987:617)

text: Lag (1987:630).

beteckning: 3 §

text: Sparbank äger, så länge kassan består, ej göra gällande någon rätt till kassans tillgångar.

text: Sparbanks rätt till kassans tillgångar vid dess upplösning må ej uppföras som tillgång i sparbankens räkenskaper eller överlåtas annorledes än i samband med överlåtelse av sparbankens rörelse å annan sparbank.

text: Lag (1968:404).

beteckning: 4 §

cells: Styrelsens ledamöter och suppleanter utses för en tid av fyra år. Ledamot eller suppleant må, ändå att den tid för vilken han blivit utsedd ej gått till ända, skiljas från uppdraget genom beslut av den eller dem, som utsett honom.

cells: Styrelseledamöter, som genom att överträda denna lag eller med stöd därav meddelade bestämmelser eller eljest uppsåtligen eller av vårdslöshet tillskynda kassan skada, svare för skadan en för alla och alla för en.

text: 1 mom. Kassan förvaltas av en styrelse av fem ledamöter med säte i Stockholm. Av ledamöterna utses en, tillika ordförande, av Konungen samt de övriga av sparbankerna i den ordning Konungen bestämmer. Finnes sammanslutning, omfattande mer än halva antalet sparbanker i riket, äger Konungen bestämma, att denna sammanslutning skall utse visst antal, minst två, ledamöter i styrelsen; och äger Konungen för sådant fall i stället för de sparbanker, som ej tillhöra sammanslutningen, utse återstående antal ledamöter i styrelsen. Suppleanter till lika antal som de ordinarie ledamöterna utses i samma ordning som dessa. Arvoden åt styrelsens ledamöter bestämmas av Konungen.

text: 2 mom. Chefen för bankinspektionen eller, vid förfall för honom, ledamot av inspektionen äger vid styrelsens sammanträden deltaga i överläggningarna och få till protokollet antecknad den mening han uttalat i ärende som förekommit till behandling.

text: Lag (1962:237).

beteckning: 5 §

text: Kassans medel skola, där ej bankinspektionen efter framställning från kassans styrelse annat medgiver, insättas hos riksgäldskontoret eller i riksbanken eller placeras i fullgoda inhemska obligationer; dock må ett belopp ej överstigande en tiondel av kassans medel innestå hos inländskt bankaktiebolag eller sparbank.

text: Lag (1962:237).

beteckning: 6 §

text: Kassans styrelse får, efter prövning i varje särskilt fall och på villkor, som styrelsen får bestämma, med anlitande av kassans medel lämna dels bistånd åt sparbank, vars fondmedel till följd av inträffade förluster blivit otillräckliga för uppfyllande av kravet på egna fonder enligt

text: 2 kap. 10 § bankrörelselagen (1987:617)

text: , och åt sparbank, som annars på grund av inträffade eller väntade förluster råkat i eller kan befaras råka i svårigheter, dels ock, i den utsträckning det bedöms vara skäligt, gottgörelse åt insättare i sparbank, som trätt i likvidation eller försatts i konkurs.

text: Lag (1987:630).

beteckning: 7 §

text: För granskning av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper utses årligen, på sätt Konungen bestämmer, två revisorer jämte suppleanter för dem. Revisorerna skola vara med det ekonomiska livet väl förtrogna personer, och en av dem skall hava vunnit beprövad erfarenhet beträffande revisionsverksamhet. Arvoden åt revisorerna bestämmas av Konungen.

text: Revisorerna hava att efter verkställd granskning avgiva berättelse däröver till bankinspektionen. Inspektionen, som även själv må företaga erforderlig granskning, har att till Konungen avgiva utlåtande över revisorernas berättelse. Om ansvarsfrihet för styrelsen beslutar Konungen.

text: Hava revisorerna vid fullgörandet av sitt uppdrag uppsåtligen eller av vårdslöshet tillskyndat kassan skada, äro de pliktiga att en för båda och båda för en utgiva ersättning för skadan.

text: Lag (1962:237).

beteckning: 8 §

text: De närmare bestämmelser, som erfordras för tillämpning av denna lag, meddelas av Konungen.


dcterms:title: Förordning (1934:328) om stämpelfrihet vid utbyte av lottbrev mot aktiebrev i anledning av solidariskt bankbolags ombildning till bankaktiebolag

text: Vad i

text: 8 §

text: förordningen den 19 november 1914 (nr 383) angående stämpelavgiften är stadgat därom, att aktiebrev i inländskt aktiebolag skall, innan det av bolaget utgives, förses med stämpel, skall icke hava avseende å aktiebrev, som jämlikt

text: 4 §

text: lagen den 16 februari 1934 (nr 18) angående solidariskt bankbolags ombildning till bankaktiebolag lämnas i utbyte mot lottbrev, som utgivits av solidariskt bankbolag.

text: Aktiebrev, som sålunda är fritt från stämpel, skall vid utfärdandet av bolaget förses med anteckning om orsaken härtill. Angående skyldighet att svara för aktiebrevs förseende med sådan anteckning ävensom i fråga om ansvar för underlåtenhet att verkställa anteckning, åtal för sådan förseelse samt förvandling och fördelning av böter, som härför ådömas, skall vad i förordningen angående stämpelavgiften i nämnda avseenden föreskrives beträffande aktiebrev i inländskt aktiebolag, som utfärdas i utbyte mot aktiebrev i samma bolag, äga motsvarande tillämpning.


dcterms:title: Kungörelse (1934:36) om betesreglering i Uppsala län

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSL

text: Kungl. Maj:t har, med stöd av

text: 12 §

text: lagen den 2 juni 1933 (nr 269) om ägofred, på framställning av landstinget och hushållningssällskapet i Uppsala län funnit gott förordna, att inom nämnda län betesreglering å skogs- eller utmark, som i sagda paragraf omförmäles, må äga rum på sätt och under villkor, som i

text: 19 §§

text: lagen om ägofred stadgas.


rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: upph. 7 §; ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 35 §; ny 15 a §

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1968:684

rpubl:andrar: ändr. 37 §; upph. ikrafttr.best. till 1970:280 såvitt avser 37 §

rpubl:andrar: ändr. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 35 §

rpubl:andrar: upph. 29 §

rpubl:andrar: ändr. 27 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: upph. 35, 36 §§

rpubl:andrar: ny 35 §

rpubl:andrar: ändr. 17, 24 §§

rpubl:andrar: ändr. 8, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 25 §§

dcterms:title: Lag (1934:437) för Sveriges riksbank

rdfs:label: Finansdepartementet

text: I KAP. Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Sveriges riksbank är enligt

text: 9 kap. 12 § regeringsformen

text: myndighet under riksdagen.

text: Lag (1974:569).

text: Riksbanken driver bankrörelse enligt denna lag.

text: I

text: 9 kap. 13 § regeringsformen

text: finns bestämmelser om riksbankens rätt att ge ut sedlar. Bestämmelser om riksbankens rätt att låta tillverka och ge ut mynt finns i lagen (

text: ) om rikets mynt.

text: Riksbanken får bedriva tryckerirörelse vid sitt sedeltryckeri och papperstillverkning vid sitt pappersbruk samt bedriva tillverkning av mynt, medaljer och därmed likartad verksamhet vid sitt myntverk.

text: Riksbanken får inte delta i eller driva annan rörelse än sådan som är uttryckligen medgiven enligt denna lag.

text: Lag (1986:91).

text: II KAP. Om grundfond, reservfond och vinstmedel

text: Riksbankens grundfond skall utgöra ettusen miljoner kronor.

text: Lag (1978:357).

text: Riksbankens reservfond skall utgöra femhundra miljoner kronor. Därest reservfonden nedgår under detta belopp, skall till densamma avsättas minst tio procent av riksbankens behållna årliga vinst, intill dess reservfonden åter uppnått föreskrivet belopp.

text: Lag (1978:357).

text: Över riksbankens behållna årliga vinst äger riksdagen att förfoga, dock med iakttagande av vad i

text: 4 §

text: stadgas.

text: III KAP. Om sedelutgivningen

text: Av riksbanken utgivna sedlar skola utgöra lagligt betalningsmedel.

text: Lag (1974:569).

text: 7 § har upphävts genom lag (1938:308).

type: upphavd

text: Riksbanken skall ge ut sedlar på etthundra och ettusen kronor.

text: Riksbanken får, om fullmäktige finner det lämpligt, ge ut sedlar på fem, tio, femtio, femhundra och tiotusen kronor.

text: Lag (1985:239).

text: 9 § har upphävts genom lag (1974:569).

ordinal: a

text: guldmynt och omyntat guld;

type: punkt

ordinal: b

text: lätt säljbara statspapper;

text: allmänna hypoteksbankens och konungariket Sveriges stadshypotekskassas obligationer ävensom sådana andra inhemska obligationer, som noteras å utländsk börs;

ordinal: d

text: växlar, betalbara inom eller utom riket;

ordinal: e

text: hos bank eller bankir på utrikes ort i räkning innestående, inom sex månader till betalning förfallna medel, efter avdrag av riksbankens skuld i dylik räkning;

ordinal: f

text: medel utlånade på bestämd tid av högst tre månader eller med högst samma uppsägningstid mot säkerhet av sådana statspapper och obligationer, som omförmälas under b) och c), samt, intill ett belopp av etthundra miljoner kronor, mot annan säkerhet;

ordinal: g

text: tillgodohavande på grund av insats i eller utlåning till Internationella valutafonden.

text: Lag (1974:569).

text: Riksbankens utelöpande sedlar skola motsvaras av följande tillgångar sammanräknade:

text: 11 § har upphävts genom lag (1974:569).

text: IV KAP. Om bankrörelsen

text: Riksbanken driver bankrörelse vid huvudkontor i Stockholm samt vid regionkontor inom riket.

text: Lag (1983:179).

text: Riksbanken må köpa och sälja guld och silver.

text: Lag (1974:569).

text: Riksbanken må köpa och sälja utländska valutor.

text: Lag (1975:1015).

text: Riksbanken må upptaga utländsk kredit ävensom bevilja utländsk centralbank och Internationella valutafonden kredit. Efter riksdagens bestämmande må kredit också beviljas annan internationell finansorganisation vari svenska staten är medlem.

text: Därjämte må riksbanken hos utländsk bankinrättning insätta penningar. Riksbanken må mottaga penningar såsom insättning för utländsk stat eller offentlig myndighet eller för mellanstatlig organisation eller för utländsk bankinrättning. Insättning må mottagas med eller utan räntegottgörelse.

text: Lag (1975:1015).

beteckning: 15 a §

text: Riksbanken må förvärva de särskilda dragningsrätter, som må tillkomma Sverige på grund av svenskt delägarskap i Internationella valutafondens särskilda dragningskonto, och har att fullgöra de skyldigheter som följer av sådant delägarskap.

text: Lag (1968:684).

text: svenska statsobligationer och övriga svenska statspapper;

text: andra svenska obligationer;

text: lätt säljbara utländska statsobligationer och övriga statspapper;

text: andra lätt säljbara utländska obligationer än statsobligationer.

text: Riksbanken får köpa och sälja:

text: Riksbanken får även förmedla köp och försäljning av sådana obligationer och statspapper som nämns ovan.

text: Dessutom får riksbanken, inom ramen för riksbankens uppgifter som centralbank, förvärva aktier, andelar i ekonomiska föreningar eller liknande rättigheter samt ikläda sig härmed förenade förpliktelser, om fullmäktige så beslutar.

text: Lag (1986:316).

text: diskontering av växlar, som förfalla till betalning inom sex månader;

text: utlåning mot förbindelse till återbetalning antingen å bestämd tid av högst sex månader eller ock efter högst tre månaders uppsägning samt mot pant av obligationer, aktier eller andra värdepapper; dock att kommun och annan därmed jämförlig samfällighet samt svenskt bankaktiebolag må, på ovan stadgade återbetalningsvillkor, kunna erhålla lån utan annan säkerhet än dess egen förbindelse;

text: utlåning mot förbindelse till återbetalning å bestämd tid av högst sex månader i förening med panträtt, som upplåtits i varor satta i förvar hos tredje man, vilken förbundit sig att hålla dem eller deras värde riksbanken tillhanda, för så vitt den, som åtagit sig förbindelsen, prövas därför vederhäftig;

text: beviljande på högst tolv månader av kredit i checkräkning mot pant av svenska statens, allmänna hypoteksbankens eller konungariket Sveriges stadshypotekskassas obligationer eller, intill ett belopp av femton miljoner kronor, mot annan säkerhet; dock att svenskt bankaktiebolag må kunna erhålla kredit i checkräkning utan annan säkerhet än dess egen förbindelse.

text: Riksbanken må driva utlåningsrörelse medelst:

text: Riksbanken får dessutom bevilja Sveriges Investeringsbank Aktiebolag kredit i checkräkning, intill ett belopp av tvåhundra miljoner kronor, utan annan säkerhet än bolagets egen förbindelse.

text: Lag (1982:665).

text: 18 §

text: har upphört att gälla genom

text: lag (1983:179).

text: på checkräkning utan räntegottgörelse mottaga penningar att återbetalas vid anfordran samt

text: på depositionsräkning utan räntegottgörelse mottaga penningar att återbetalas vid anfordran eller å tid, som vid insättningen bestämmes, skolande bevis över sålunda insatta penningar ställas till viss man.

text: Riksbanken må såväl vid huvudkontoret som vid regionkontoren

text: Dock må fullmäktige medgiva, att firmor, som hava växeldiskontering i riksbanken och ej själva driva bankrörelse, erhålla räntegottgörelse å medel innestående å checkräkning.

text: Där omständigheterna sådant påkalla, må fullmäktige även i annat fall än i nästföregående stycke sägs medgiva räntegottgörelse å insatta medel.

text: Fullmäktige må även vidtaga de anordningar, som kunna finnas erforderliga för underlättande av betalningsutjämning (

text: clearing

text: Lag (1983:179).

text: Riksbanken är pliktig att utan räntegottgörelse för statsverkets räkning mottaga penningar och att av statsverkets tillgodohavande verkställa utbetalningar enligt därom meddelade föreskrifter.

text: Riksbanken är pliktig att vid såväl huvudkontoret som regionkontoren, utan avgift, mot inbetalning av penningar tillhandahålla växel på Sveriges riksbank i Stockholm, betalbar vid uppvisandet, samt må vid varje kontor mottaga penningar för utbetaltning å annan ort.

text: Lag (1983:179).

text: Riksbanken må driva inkassorörelse.

text: 23 § har upphävts genom lag (1974:569).

text: Riksbanken må till förvar emottaga guld och silver, myntat eller i plants, ävensom obligationer, aktier och andra värdepapper samt gods under försegling.

text: Lag (1982:665).

text: Riksbanken får förvärva sådana fastigheter som är avsedda för riksbankens kontor, sedeltryckeri, pappersbruk och myntverk.

text: på offentlig auktion eller fondbörs eller vid exekutiv försäljning köpa egendom, som är utmätt eller utgör säkerhet för fordringen,

text: som betalning för fordran överta egendom som utgör säkerhet för fordringen eller annan egendom.

text: För att skydda en fordran får riksbanken

text: Den egendom som riksbanken har förvärvat enligt

text: andra stycket

text: skall avyttras så snart det lämpligen kan ske och senast när det kan ske utan förlust.

text: Lag (1986:91).

text: V KAP. Om räkenskapernas avslutande och offentliggörande

text: Vid varje kalenderårs slut skall fullständigt bokslut upprättas.

text: Riksbankens fasta egendom, dess inventarier samt mynt- och medaljsamling skola bokföras inom linjen.

text: Omedelbart efter varje månads slut skall upprättas en översikt, utvisande under särskilda rubriker riksbankens tillgångar och skulder. Denna översikt skall därefter ofördröjligen tryckas och med allmänna tidningarna utdelas.

text: Därjämte skall för den sjunde, femtonde, tjugutredje och sista dagen i varje månad eller, om sådan dag infaller på arbetsfri dag, för nästföregående arbetsdag upprättas och i Post- och Inrikes Tidningar införas uppgift om riksbankens i

text: 10 §

text: omförmälda tillgångar och utelöpande sedlar.

text: Lag (1977:686).

text: VI KAP. Om riksbankens styrelse och förvaltning

text: Riksbanken förvaltas enligt

text: 9 kap. 12 § regeringsformen

text: av sju fullmäktige.

text: Fullmäktige få icke utöva sina befogenheter på område som är ockuperat av främmande makt. Vid sammanträde, som hålles när riket till någon del är ockuperat, skola minst tre fullmäktige vara närvarande.

text: Lag (1974:569).

text: 29 § har upphävts genom lag (1974:930).

text: Statsråd eller fullmäktig i riksgäldskontoret må ej vara fullmäktig i riksbanken eller vice chef för riksbanken.

text: Lag (1974:569).

text: Den som är omyndig eller i konkurstillstånd må ej vara fullmäktig i riksbanken.

text: Fullmäktig må ej vara ledamot av styrelse i annan bank än sådan utländsk bank, i vilken staten genom riksbanken eller annat organ är delägare.

text: Vad i denna paragraf stadgas om fullmäktig gäller även vice chefen för riksbanken.

text: Lag (1974:569).

text: Fullmäktige kunna ej i och för sin befattning med riksbanken emottaga föreskrifter av någon annan än riksdagen; och äro fullmäktige för sina åtgärder i denna egenskap riksdagen eller dess finansutskott och revisorer allena redo skyldiga.

text: I fråga om ansvarsfrihet för fullmäktige beslutar riksdagen.

text: Lag (1974:569).

text: Har regeringen på framställning av fullmäktige i riksbanken eller, där regeringen eljest så prövat nödigt, förordnat ombud att med fullmäktige i något särskilt ärende förhandla, må fullmäktige med regeringens ombud överlägga, men är det fullmäktige förbjudet att i ombudets närvaro fatta beslut.

text: Lag (1974:569).

text: Styrelse vid regionkontoren utses av fullmäktige enligt föreskrifter, som riksdagen äger att meddela.

text: Lag (1983:179).

text: Om det i riksbankens bankrörelse framkommer uppgifter som ger anledning att anta att ett brott har begåtts, skall riksbanken underrätta polismyndighet eller åklagarmyndighet.

text: Riksbanken får, när särskilda skäl föreligger, underlåta att göra anmälan enligt

text: första stycket

text: Lag (1981:109).

text: 36 §

text: har upphört att gälla genom

text: lag (1980:161).

text: Varje år före utgången av januari skola fullmäktige till riksdagen avgiva berättelse angående riksbankens tillstånd, rörelse och förvaltning.

text: Lag (1970:900).

text: De föreskrifter, som utöver denna lag erfordras angående riksbankens förvaltning, meddelas i lag med reglemente för riksbanken.

text: Lag (1974:569).


dcterms:title: Brev (1934:447) till socialstyrelsen angående bestämmelser i anledning av överenskommelse mellan Sverige och Frankrike rörande lättnader i avseende å främlingskontrollen för vissa svenska och franska medborgare

rdfs:label: Justitiedepartementet L7

text: Mellan Sverige och Frankrike har den 9 juni 1934 avslutats en överenskommelse rörande lättnader i avseende å främlingskontrollen för medborgare från nämnda länder, som för en begränsad tid begiva sig från hemlandet till det andra landet i syfte att i sistnämnda land under innehavande av anställning i ett industri- eller handelsföretag utbilda sig i landets språk samt i dess handels- och yrkesmetoder. Denna överenskommelse, som träder i kraft den 9 juli 1934, innehåller i huvudsak följande bestämmelser.

text: Oavsett situationen på arbetsmarknaden i vederbörande yrke lämnas årligen tillstånd till arbetsanställning åt högst 50 sådana manliga eller kvinnliga medborgare från det andra landet, vilka avses i överenskommelsen. I regel böra de icke hava överskridit en ålder av 30 år. Tillståndet lämnas i allmänhet för en tid av ett år men kan undantagsvis förlängas för en tid av sex månader. Den, som önskar komma i åtnjutnade av de förmåner överenskommelsen bereder, bör därom göra ansökan till den myndighet i hemlandet, vilken har till uppgift att handlägga ansökningar av sådana svenska och franska medborgare, vilka avses i överenskommelsen. I ansökningen bör lämnas alla erforderliga upplysningar och särskilt uppgivas det industri- eller handelsföretag, i vilket anställning erhållits, samt de avtalade lönevillkoren. Det tillkommer nämnda myndighet att pröva, huruvida anledning föreligger att under åberopande av örenskommelsen översända ansökningen till motsvarande myndighet i det andra landet. Vid denna prövning skall hänsyn tagas till den årliga kontingent, som är fastställd, samt till olika yrkesgruppers intresse. Den ifrågavarande myndigheten i det andra landet prövar därefter ansökningen med hänsyn till bland annat de avtalade lönevillkoren.

text: Med skrivelser den 20 juni 1934 till justitiedepartementet och socialdepartementet har utrikesdepartementet överlämnat bland annat avskrift av överenskommelsen för den åtgärd, som kunde ankomma på vederbörande departement. Jämlikt Kungl. Maj:ts beslut den 22 juni 1934 har socialstyrelsen i skrivelse den 2 juli 1934 avgivit förslag till de bestämmelser, som borde av Kungl. Maj:t utfärdas med anledning av ifrågavarande överenskommelse.


rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 7 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1934:515 i lydelse enligt SFS 1995:109

dcterms:title: Kungörelse (1934:515) med tillämpningsföreskrifter till lagen den 15 juni 1934 (nr 300) om sparbankernas säkerhetskassa

text: Fristående sparbankers riksförbund får utse fyra av ledamöterna i styrelsen för sparbankernas säkerhetskassa.

text: Förordning (1995:109).

text: Styrelsen sammanträder på ordförandens kallelse så ofta det erfordras för behandling av föreliggande ärenden. Sammanträde skall äga rum i Stockholm, där ej särskilda omständigheter föranleda hållande av sammanträde å annan ort.

text: Till sammanträde skola samtliga styrelseledamöter eller, vid förfall, erforderligt antal suppleanter kallas, varjämte underrättelse om sammanträdet med angivande av de ärenden, som därvid skola förekomma till behandling, skall tillställas bankinspektionen.

text: Jämväl bankinspektionen äge, när så prövas nödigt, sammankalla kassans styrelse. Kungörelse (1973:68).

text: Vid styrelsens sammanträden skall föras protokoll, som justeras på sätt styrelsen bestämmer.

text: Beslut om bistånd åt sparbank eller om gottgörelse åt insättare i sparbank må ej fattas, med mindre hela antalet styrelseledamöter är tillstädes.

text: Beträffande andra ärenden är styrelsen beslutför, då fyra ledamöter äro tillstädes; dock må, ändå att allenast tre ledamöter, bland dem ordföranden eller dennes suppleant, äro närvarande, beslut fattas, där samtliga äro ense om beslutet.

text: Såsom styrelsens beslut gäller den mening, om vilken de flesta röstande förena sig, eller vid lika röstetal den mening, som biträdes av ordföranden vid sammanträdet.

text: Finnes utgången av fråga, som föreligger till behandling inom styrelsen, vara av beskaffenhet att lända till nytta eler skada för ledamot av densamma eller honom närstående person eller företag, må den ledamot ej deltaga i handläggningen av frågan. Kungörelse (1940:130).

text: Styrelsen antager och entledigar befattningshavare hos kassan samt bestämmer deras löner och övriga anställningsvillkor.

text: I mån av behov skall instruktion för befattningshavarna utfärdas av styrelsen.

text: Styrelsen äger bemyndiga ledamöter och suppleanter i styrelsen ävensom befattningshavarna hos kassan att minst två i förening teckna kassans firma; dock skall minst en ledamot eller suppleant deltaga i firmans tecknande.

text: Finansinspektionen utser årligen en av kassans revisorer och en revisorsuppleant. Fristående sparbankers riksförbund får årligen utse den andra revisorn och en revisorsuppleant. Revisorerna skall ha erfarenhet av revisionsverksamhet.

text: Förordning (1995:109).

text: Kassans räkenskaper avslutas för kalenderår.

text: Styrelsen skall årligen före utgången av februari månad avgiva och till kassans revisorer överlämna berättelse över förvaltningen under nästföregående år. Avskrift av berättelsen skall tillställas bankinspektionen samt envar sparbank i riket. Kungörelse (1973:68).

beteckning: 9 §

text: Styrelsen skall bereda revisor tillfälle att när som helst granska kassans böcker, räkenskaper och andra handlingar samt inventera dess kassa och värdehandlingar.

text: Revisorerna hava att senast den 31 mars varje år till bankinspektionen avgiva revisionsberättelse, i vilken de skola till- eller avstyrka ansvarsfrihet för styrelsens ledamöter. Avskrift av revisionsberättelsen skall genom styrelsens försorg tillställas envar sparbank i riket. Kungörelse (1973:68).

text: Med ledning av översikt, som jämlikt

text: 61 §

text: lagen om sparbanker skall insändas till bankinspektionen, skall inspektionen, därest säkerhetskassans behållning ej uppgår till tio miljoner kronor, årligen efter ingången av juli månad till varje sparbank, som har att för året erlägga bidrag till kassan, avlämna uppgift om bidragets belopp, varjämte förteckning över bidragsbeloppen skall tillställas kassan. Det åligger sparbank att, inom en månad efter det uppgift om bidragsbeloppet erhållits, till kassan insända detta. Kassans styrelse har att övervaka, att sparbankernas bidragsbelopp behörigen erläggas. Kungörelse (


dcterms:title: Lag (1934:53) om rätt för Konungen att meddela föreskrift om utländsk bevakningspersonals likställdhet i vissa fall med svenska tulltjänstemän

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Kungl. Maj:t har, med riksdagen, funnit gott förordna, att Konungen efter avtal med främmande stat må föreskriva, att i vad rör visst bestämt vattenområde utanför Sveriges kust bevakningspersonal från den främmande staten skall, i den utsträckning Konungen bestämmer, äga samma befogenhet och åtnjuta samma skydd och rätt till beslagarandel eller motsvarande förmåner, som tillkomma svenska tulltjänstemän vid bekämpande av olovlig införsel till Sverige av spritdrycker och vin.


dcterms:title: Kungörelse (1934:59) om bestridande med allmänna medel av vissa med betesreglering förenade kostnader

beteckning: 1  §

text: Av allmänna medel må på de villkor och i den omfattning, här nedan sägs, för ägare av sådan fastighet, åt vilken enligt

text: 19 §

text: lagen om ägofred betesmark må i visst fall upplåtas vid betesreglering, bestridas kostnader dels för förrättning angående betesreglering, dels ock för biträde vid dylik förrättning eller vid upprättande av sådan förening angående betesreglering, som omförmäles i

text: 36 §

text: lagen om ägofred.

beteckning: 2  §

text: För varje län, där förordnande om betesreglering enligt

text: 12 §

text: lagen om ägofred är gällande, skall av länsstyrelsen förordnas lämplig person, vilken skall hava till åliggande att på anmodan lämna i

text: 1 §

text: omförmäld fastighetsägare, som må vara i behov därav, biträde vid upprättande av sådan förening rörande betesreglering, som angives i

text: 36 §

text: lagen om ägofred.

text: Sådant förordnande bör företrädesvis meddelas jordbrukskonsulent eller annan tjänsteman hos länets hushållningssällskap.

text: Biträde, varom i

text: första stycket

text: förmäles, avser jämväl ombesörjande av föreningens intagande i domboken samt upprättande av ansökan enligt 3 eller

text: 5 §

beteckning: 3  §

text: Rätt att få kostnad för biträde enligt

text: 2 §

text: bestridd av allmänna medel må tillerkännas i

text: 1 §

text: omförmäld fastighetsägare, som prövas vara i behov därav.

text: Ansökan härom skall av fastighetsägaren göras hos länsstyrelsen, som har att skyndsamt meddela beslut i ärendet. Beslutet skall genom länsstyrelsens försorg ofördröjligen tillställas sökanden ävensom den person, som av länsstyrelsen förordnats att lämna biträde.

text: Bifalles ansökningen, har länsstyrelsen att, sedan räkning av den till ersättning berättigade ingivits samt vederbörligen granskats, bestämma med vilket belopp ersättningen skall utgå och därefter utbetala beloppet.

beteckning: 4  §

text: I

text: 1 §

text: omförmäld fastighetsägare må tillerkännas rätt att få kostnad för förrättning angående betesreglering eller för erforderligt biträde vid sådan förrättning bestridd av allmänna medel, där fastighetsägaren icke äger tillgång till gäldande av sådan kostnad eller efter dess utgivande skulle sakna medel, som skäligen må anses erforderliga för hans eget och hans familjs uppehälle.

beteckning: 5  §

text: Fastighetsägare, som vill komma i åtnjutande av förmån, varom i

text: 4 §

text: förmäles, skall därom göra ansökning hos den länsstyrelse, som förordnat förrättningsman.

text: Ansökningen skall åtföljas av skriftlig, på heder och samvete avgiven uppgift å sökandens förmögenhetsförhållanden och storleken av den familj, han har att försörja. Denna uppgift skall vara styrkt genom intyg av offentlig myndighet eller trovärdig person.

text: Över ansökningen skall länsstyrelsen skyndsamt meddela beslut, som ofördröjligen skall tillställas sökanden samt vederbörande förrättningsman.

beteckning: 6  §

text: Bifalles enligt

text: 5 §

text: gjord ansökning om kostnadsfritt biträde vid förrättning angående betesreglering, förordne länsstyrelsen lämplig person att mot ersättning av allmänna medel biträda fastighetsägaren vid förrättningen.

text: Till sådant biträde bör, såvitt möjligt, förordnas person, boende i närheten av förrättningsstället.

text: Förordnandet skall genom länsstyrelsens försorg ofördröjligen tillställas biträdet.

text: Efter det räkning av den till ersättning berättigade ingivits till länsstyrelsen samt vederbörligen granskats, har länsstyrelsen att bestämma, med vilket belopp ersättningen skall utgå, samt därefter utbetala beloppet.

beteckning: 7  §

text: Varder enligt

text: 5 §

text: gjord ansökning, avseende kostnad för förrättning angående betesreglering, bifallen, har länsstyrelsen, sedan i laga ordning fastställts huru stor andel av förrättningskostnaden belöper å fastighetsägaren samt storleken av kostnaden behörigen styrkts genom räkningar eller annorledes, att bestämma, med vilket belopp ersättning för berörda andel skall utgå, samt därefter till vederbörande utbetala beloppet.

beteckning: 8  §

text: Över beslut, som enligt denna kungörelse meddelats av länsstyrelse, må klagan ej föras.


rpubl:andrar: upph. 8-10 §§; ändr. 2, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1934:65 i lydelse enligt SFS 2000:1264

dcterms:title: Kungörelse (1934:65) med föreskrifter i anledning av en mellan Sverige och Finland den 29 december 1933 avslutad överenskommelse angående gemensam bevakning för bekämpande av olovlig införsel av alkoholvaror

rdfs:label: Finansdepartementet S7

text: Kungl. Maj:t har i anledning av en den 29 december 1933 mellan Sverige och Finland avslutad överenskommelse angående gemensam bevakning för bekämpande av olovlig införsel av alkoholvaror samt med stöd av lagen den 23 mars 1934 (nr 53) om rätt för Konungen att meddela föreskrift om utländsk bevakningspersonals likställdhet i vissa fall med svenska tulltjänstemän funnit gott förordna som följer:

beteckning: 1 §

text: För bekämpande av olovlig införsel av alkoholvaror till svenskt eller finskt tullområde skall personal vid den svenska kustbevakningen samt personal, tillhörande Finlands gränsbevakningsväsende, utöva gemensam bevakning inom det vattenområde, som befinner sig mellan 60 30 och 59 45 nordlig bredd och som begränsas i väster av räta linjer dragna mellan följande skär, nämligen Högkallegrund, Östergryndan, Klacken, Gråskälsbrännan, Understen, Travarn, Halsaren, Storbrottet, Lerbådan, Simpnäsklubb, Håkanskär, Tjärven, Söderarm och Längden, samt i öster av räta linjer dragna mellan skären Jernbådan, Sälskär, Malgrunden, Skarven, Yttre Borgen, Gislan, Torskubbar, Sandgrunden, Uddbåda, Mellangadden, Nyhamn, Lågskär, Vittensten, Granbåda och Voronina samt därifrån av en rät linje dragen rakt söderut.

text: Angående bevakningstjänstens anordnande skall närmare överenskommelse träffas mellan kustbevakningen samt chefen för Finlands gränsbevakningsväsende.

text: Förordning (1988:465).

beteckning: 2 §

text: Inom den del av det i

text: 1 §

text: omförmälda vattenområdet, vilken befinner sig väster om den linje, som angives i art. 2 mom. I d) i den i Genève den 20 oktober 1921 avslutade konventionen angående Ålandsöarnas icke-befästande och neutralisering, må finsk bevakningspersonal å farkost företaga den visitation, som oundgängligen påkallas av det med bevakningen avsedda ändamålet, ävensom utöva samma rätt att verkställa beslag, som jämlikt lagen (

text: ) om förbud i vissa fall mot införsel av spritdrycker och lagen (

text: ) om straff för smuggling tillkommer svensk tulltjänsteman.

text: Vad nu sagts skall dock i vad rör den del av vattenområdet, som ligger mellan det svenska territorialvattnet och angivna linje, gälla endast såvitt fråga är om farkost av svensk eller finsk nationalitet.

text: Förordning (2000:1264).

text: Anmaning att stoppa gives från bevakningsfarkost, som deltager i den gemensamma bevakningstjänsten:

text: 1. Farkost, som befinner sig på färd inom vattenområdet väster om den i

text: 2 §

text: omförmälda linjen, skall omedelbart åtlyda anmaning att stoppa, som för verkställande av visitation gives av svensk eller finsk bevakningspersonal, dock att inom den del av vattenområdet, som ligger mellan det svenska territorialvattnet och nämnda linje, vad sålunda stadgats skall gälla endast såvitt farkosten är av sådan nationalitet att den ifrågavarande personalen därå må företaga visitation. under dager genom att visa fastställd svensk tullstandert och den i internationella signalboken upptagna bokstavsflaggan K "Stoppa farten ögonblickligen"; samt under mörker genom att med lanterna eller blänkfyr visa omväxlande gult och blått sken ävensom, där så finnes nödigt, genom att giva Morse-tecknet K (--.--) med signallampa eller strålkastare.

text: I båda fallen gives därjämte, om så erfordras, signal medelst flera, minst sex, omedelbart på varandra följande korta ljud med ångvissla eller sirèn.

text: Befinna sig flera farkoster i närheten av bevakningsfarkosten, bör denna genom sin manöver tydligt visa, vilken farkost åsyftas med prejningen.

text: Från luftfartyg, som deltager i den gemensamma bevakningstjänsten, gives anmaning åt farkost att stanna sålunda, att luftfartyget beskriver en cirkel ovanför farkosten och samtidigt avskjuter röd signalraket.

text: Förordning (1999:464).

text: Beaktas icke åt farkosten given anmaning att stanna, må knallsignal, som icke kan förväxlas med nödsignal, användas. Angående avlossande av prejskott med skarp ammunition skola gälla de föreskrifter, som Tullverket till undvikande av skada å liv och egendom utfärdar.

text: Egendom, som jämlikt

text: 2 §

text: beslagtagits av finsk bevakningstjänsteman, skall tillika med skriftlig rapport angående beslaget direkt eller genom svensk bevakningspersonals försorg överlämnas till vederbörande svenska tullkontor.

text: Förordning (1999:464).

text: Den rapport, som enligt

text: 4 §

text: skall överlämnas till svenskt tullkontor, skall innehålla uppgift om tid och ort för beslagets verkställande.

text: Erfordras ytterligare utredning i anledning av beslaget, skall densamma verkställas av Tullverket eller svensk polismyndighet.

text: Förordning (1999:464).

text: Finsk bevakningstjänsteman åtnjuter under utövningen av i denna kungörelse avsedd bevakningstjänst det skydd, som enligt 10 kap. 5 § strafflagen tillkommer svensk tulltjänsteman under motsvarande förhållanden.

text: Underlåter den, som för farkost, att invänta bevakningstjänsteman, sedan anmaning att stoppa givits enligt vad i

text: 3 §

text: sägs, eller underlåter han att vid visitation lämna bevakningstjänsteman det biträde eller de upplysningar, som erfordras, straffes med dagsböter, där förseelsen icke är belagd med straff enligt allmän lag eller enligt tullstadgan.

sort: upphavd

text: 8 §

text: har upphävts genom kungörelse (

type: redaktionell

text: 9 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: 10 §

text: har upphävts genom kungörelse (


text: Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer men skall, där konkurs följt på ansökan som gjorts före lagens ikraftträdande, ej äga tillämpning å konkursen. Å dödsbos konkurs äger lagen ej tillämpning, med mindre Konungen meddelat särskilt förordnande om dess tillämplighet å sådana konkurser.

rpubl:andrar: ikrafttr.

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagen får sättas i kraft i förhållande till två eller tre av de länder som anges i lagen.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) med bestämmelser om konkurs, som omfattar egendom i Danmark, Finland, Island eller Norge. Sätts lagen i kraft i förhållande till endast två elle tre av de länder som anges i lagen, gäller dock den gamla lagen fortfarande i förhållande till de övriga länderna.

text: Den gamla lagen gäller fortfarande i fråga om konkurser och förhandlingar om offentligt ackord utan konkurs som har beslutats före den nya lagens ikraftträdande.

rpubl:andrar: upph. i förhållande till Danmark och Finland

rpubl:andrar: upph. i förhållande till Norge

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988. Beträffande konkurser vari konkursbeslutet har meddelats före ikraftträdandet gäller dock

text: 11 §

text: i sin äldre lydelse. Vid fullgörandet av en uppgift som enligt äldre lag ankommer på konkursdomaren består tingsrätten av en lagfaren domare.

rpubl:andrar: ändr. 2, 11 §§

dcterms:identifier: SFS 1934:67 i lydelse enligt SFS 1987:674

dcterms:title: Lag (1934:67) med bestämmelser om konkurs, som omfattar egendom i Danmark, Finland, Island eller Norge

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Har någon, som här i riket försättes i konkurs, egendom jämväl i Danmark, Finland, Island eller Norge, skall konkursen omfatta sagda egendom.

text: I fråga om sådan egendom skola, där ej annat följer av vad här nedan stadgas, lända till efterrättelse vad svensk lag innehåller om den verkan konkurs medför beträffande gäldenärens rätt att råda över sin egendom, om vad till konkursbo hörer och om återvinning till konkursbo, om gäldenärs rättigheter och skyldigheter under konkurs, om konkursbos förvaltning, om borgenärers betalnings- och förmånsrätt, om utdelning, om ackord samt om avslutande av konkurs; dock skall i konkursboet ej ingå egendom, som enligt lagen i den främmande stat, där den finnes, överhuvud ej må tagas i anspråk av ägarens borgenärer.

text: Inträffar här i riket konkurs, som omfattar egendom i någon av förenämnda främmande stater, bör rätten utan dröjsmål låta i den för offentliga meddelanden avsedda tidningen i den främmande staten kungöra beslutet om egendomsavträde. Rätten bör ock föranstalta, att i den främmande staten konkursen varder, i den mån sådant är där påbjudet, inskriven i fastighetsbok eller domstolsprotokoll (

text: tinglyst

text: ) eller i fartygsregister eller annat offentligt register.

text: Lag (1987:674).

beteckning: 3 §

text: Yppas, beträffande registrerat fartyg eller luftfartyg, som har hemort i någon av de främmande staterna, eller lott i sådant fartyg, fråga om återvinning till konkursbo eller fråga, huruvida inskrivning i fartygsregister är av betydelse för giltigheten gentemot konkursboet av gäldenärens förfogande över fartyget eller fartygslotten, lände till efterrättelse lagen i den stat, där fartyget har hemort.

beteckning: 4 §

text: Där, i enlighet med lagen i den främmande staten, lös egendom varå bestämmelserna i

text: 3 §

text: ej äga tillämpning är satt till underpant för gäld, skall såframt egendomen, då konkursen inträffar, är kvar i den främmande staten, lända till efterrättelse vad dess lag må innehålla rörande verkan mot konkursbo därav, att inskrivning (

text: tinglysning

text: ) av pantsättningen skett eller försummats.

text: Huru konkurs verkar i fråga om beståndet av rätt, som vinnes genom utmätning (

text: utlegg

text: ) i den främmande staten, samt beträffande fortgången av där påbörjat utmätningsförfarande, skall bedömas enligt den statens lag.

text: Är egendom, som vid konkursens inträffande fanns i den främmande staten, pantsatt, eller må den enligt dess lag kvarhållas för fordran, skall den statens lag tillämpas i fråga om rätten att ur egendomen uttaga fordringen.

text: Vid försäljning av konkursboets egendom i den främmande staten skall förfaras i enlighet med dess lag.

text: Fråga, huruvida särskild förmånsrätt äger rum i egendom, som vid konkursens inträffande fanns i annan fördragsslutande stat, så ock fråga om företrädet mellan flera särskilda förmånsrätter i sådan egendom, varde prövad enligt den främmande statens lag. Uppstår, beträffande egendom som här avses, fråga om företrädet mellan fordran med allmän och med särskild förmånsrätt, äge den senare fordringen företräde.

text: Fråga, huruvida förmånsrätt äger rum för skatt eller annan allmän avgift, som pålagts i den främmande staten, eller för hushyra för där belägen fastighet, skall bedömas enligt den statens lag. Allmän förmånsrätt, som sålunda skall gälla, omfattar ej annan egendom än den som vid konkursens inträffande fanns i den främmande staten, men gäller i den egendomen framför annan allmän förmånsrätt. Vad i finsk lag finnes stadgat om företrädet mellan allmän förmånsrätt för skatt och särskild förmånsrätt för annan fordran skall, utan hinder av vad i

text: första stycket

text: sägs, vinna tillämpning.

text: Vid tillämpning av de föreskrifter denna lag innehåller om egendoms befintlighet i viss främmande stat skall konkursgäldenärens fordran, som är grundad på löpande skuldebrev eller annat fordringsbevis, vars företeende utgör villkor för rätt att utkräva fordringen, anses befintlig där handlingen finnes, men annan fordran betraktas såsom befintlig här i riket.

text: Registrerat fartyg eller luftfartyg, som har hemort här i riket eller i någon av de främmande staterna, skall anses befintligt i den stat där det har hemort, dock ej vid tillämpning av

text: 7 §

text: Denna lag äger ej tillämpning å fråga om konkursbos rätt eller plikt att tillträda ett av gäldenären slutet avtal, som ej var från båda sidor fullgjort då konkursen inträffade.

text: Har i beslut om gäldenärens försättande i konkurs angivits, att rätten grundat sin behörighet på annan omständighet än att gäldenären har eller vid sin död hade sitt hemvist här i riket, äge denna lag ej tillämpning.

text: Bolag, förening eller stiftelse skall anses hava hemvist här i riket, om styrelsen där har sitt säte.

text: Lag (1987:674).


text: Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer men skall ej äga tillämpning, där konkursen följt på ansökan, som gjorts före lagens ikraftträdande, eller offentlig ackordsförhandling utan konkurs inletts före ikraftträdandet. Å dödsbos konkurs äger lagen ej tillämpning , med mindre Konungen meddelat särskilt förordnande om dess tillämplighet å sådana konkurser.

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagen får sättas i kraft i förhållande till två eller tre av de länder som anges i lagen.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om verkan av konkurs som inträffat i Danmark, Finland, Island eller Norge. Sätts lagen i kraft i förhållande till endast två eller tre av de länder som anges i lagen, gäller dock den gamla lagen fortfarande i förhållande till de övriga länderna.

text: Den gamla lagen gäller fortfarande i fråga om konkurser och förhandlingar om offentligt ackord utan konkurs som har beslutats före den nya lagens ikraftträdande.

rpubl:andrar: upph. i förhållande till Danmark och Finland (jfr 1983:157) upph. i förhållande till Norge (jfr 1986:183)

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2022.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en förhandling om offentligt ackord enligt den upphävda lagen (

text: ) om företagsrekonstruktion.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 13 §

dcterms:identifier: SFS 1934:68 i lydelse enligt SFS 2022:971

dcterms:title: Lag (1934:68) om verkan av konkurs, som inträffat i Danmark, Finland, Island eller Norge

text: Varder någon försatt i konkurs i Danmark, Finland, Island eller Norge, skall konkursen omfatta jämväl gäldenärens egendom här i riket.

text: I fråga om sådan egendom skola, där ej annat följer av vad här nedan stadgas, lända till efterrättelse de i den främmande staten givna lagbestämmelser om den verkan konkurs medför beträffande gäldenärens rätt att råda över sin egendom, om vad till konkursbo hörer och om återvinning till konkursbo, om gäldenärs rättigheter och skyldigheter under konkurs, om konkursbos förvaltning, om borgenärers betalnings- och förmånsrätt, om utdelning, om ackord samt om avslutande av konkurs; dock skall i konkursboet ej ingå egendom här i riket, som enligt svensk lag överhuvud ej må tagas i anspråk av ägarens borgenärer.

text: Lika med konkurs anses i denna lag sådan offentlig likvidation av bank som enligt lagen i den främmande stat, där banken har sitt säte, utesluter konkursförfarande.

text: Göres av konkursdomstol eller konkursförvaltning i stat, som i

text: 1 §

text: är sagd, hos tingsrätten här i riket, inom vars ämbetsområde gäldenären äger tillgångar, framställning om upptecknande av den här i riket befintliga egendomen, skall tingsrätten förordna lämplig person att upprätta bouppteckning, vari skola upptagas gäldenärens tillgångar här i riket med angivande av värdet, ävensom av den gäld, för vilken sådan tillgång på grund av inteckning eller eljest särskilt häftar.

text: På framställning av konkursdomstol eller konkursförvaltning i den främmande staten har tingsrätten ock att förordna lämplig person att omhänderhava gäldenärens här i riket varande egendom, intill dess den kan övertagas av konkursförvaltningen; och har den, som sålunda förordnats, jämväl att, där egendomen är utsatt för förskämning eller snar förstörelse eller hastigt fallande i värde eller erfordras alltför kostsam vård, föranstalta om försäljning av egendomen.

text: Lag (1987:675).

text: Är framställning hos tingsrätten gjord om åtgärd, varom sägs i

text: 2 §

text: , och finner tingsrätten att kostnad för åtgärden bör förskjutas, äge han att, innan beslut fattas, av den, som åtgärden påkallat, kräva förskott med belopp, som han prövar skäligt. Handling, som är avfattad på finska eller isländska språket, skall vara åtföljd av styrkt översättning till danska, norska eller svenska språket.

text: Lag (1987:675).

text: Yppas fråga om återvinning till konkursboet av fast egendom här i riket eller fråga, huruvida inskrivning i domstolsprotokoll eller fastighetsbok är av betydelse för giltigheten gentemot boet av gäldenärens förfogande över sådan egendom, varde frågan prövad enligt svensk lag.

text: Uppkommer motsvarande fråga beträffande registrerat fartyg eller luftfartyg, som har hemort här i riket eller i någon av de främmande staterna, eller beträffande lott i sådant fartyg, lände till efterrättelse lagen i den stat, där fartyget har hemort.

beteckning: 5 §

text: Har, vid försäljning av gäldenären tillhörig lös egendom här i riket, varå bestämmelserna i

text: 4 §

text: ej äro tillämpliga, denna förblivit i hans vård, eller har sådan egendom blivit, på sätt för visst fall är därom stadgat, satt till underpant för gäld, och är egendomen, när konkursen inträffar, kvar här i riket, skall svensk lag lända till efterrättelse vid bedömande av fråga, huruvida avtalets verkan mot borgenärer är beroende av att det i föreskriven ordning kungjorts eller införts i offentligt register.

beteckning: 6 §

text: Huru konkursen verkar i fråga om beståndet av rätt, som vinnes genom utmätning här i riket, samt beträffande fortgången av här påbörjat utmätningsförfarande skall bedömas enligt svensk lag.

text: Är egendom, som vid konkursens början fanns här i riket, pantsatt, eller må den enligt här gällande lag kvarhållas för fordran, skall i fråga om rätten att ur egendomen uttaga fordringen svensk lag äga tillämpning.

text: Vid försäljning av konkursboets egendom här i riket skall förfaras i enlighet med svensk lag.

text: Uppstår här i riket fråga, huruvida särskild förmånsrätt äger rum i egendom, som här fanns vid konkursens inträffande, eller i fråga om företrädet mellan flera särskilda förmånsrätter i sådan egendom, varde den prövad enligt svensk lag; dock skall i egendom som här avses särskild förmånsrätt städse gälla framför allmän förmånsrätt som enligt

text: 1 §

text: skall komma i betraktande.

text: Vid tillämpning av de föreskrifter denna lag innehåller om egendoms befintlighet här i riket skall konkursgäldenärens fordran, som är grundad på löpande skuldebrev eller annat fordringsbevis, vars företeende utgör villkor för rätt att utkräva fordringen, anses befintlig där handlingen finnes, men annan fordran betraktas såsom befintlig i den främmande staten.

text: Registrerat fartyg eller luftfartyg, som har hemort här i riket eller i någon av de främmande staterna, skall anses befintligt i den stat, där det har hemort, dock ej vid tillämpning av

text: 8 §

text: Har, i konkurs eller efter offentlig ackordsförhandling utan konkurs, ackord blivit fastställt i någon av de främmande staterna, gälle ackordet så som vore det här i riket fastställt.

text: Om en offentlig ackordsförhandling utan konkurs har inletts i ett annat nordiskt land, får inte, så länge förhandlingen pågår, beslut om konkurs eller om planförhandling under företagsrekonstruktion meddelas i Sverige. I fråga om utmätning och försäljning av utmätt egendom tillämpas svensk lag när egendomen finns här.

text: Lag (2022:971).

text: Har, i beslut om gäldenärens försättande i konkurs eller inledande av offentlig ackordsförhandling utan konkurs, angivits, att rätten eller domaren grundat sin behörighet på annan omständighet än att gäldenären har eller vid sin död hade sitt hemvist i den främmande staten, skall denna lag ej äga tillämpning utan konkursen eller ackordsförhandlingen fortgå.

text: Främmande bolag, förening eller stiftelse skall anses hava hemvist i den stat, där bolaget, föreningen eller stiftelsen har sitt säte.


rpubl:andrar: ändr.

text: Regeringen föreskriver att lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet av vissa, i anledning av konkurs meddelade utländska domar skall träda i kraft i förhållande till Danmark, Finland och Norge den 1 januari 1978.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1977:596 i förhållande till Danmark, Finland och Norge

text: Lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet av vissa, i anledning av konkurs meddelade utländska domar skall upphöra att gälla den dag regeringen bestämmer.

text: Denna lag får sättas i kraft i förhållande till två eller tre av de övriga nordiska länderna. Sätts lagen i kraft i förhållande till endast två eller tre av dem, gäller den gamla lagen fortfarande i för hållande till de övriga länderna.

text: Regeringen föreskriver att lagen (

text: ) om upphävande av lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet av vissa, i anledning av konkurs meddelade utländska domar skall träda i kraft i förhållande till Danmark och Finland den 1 maj 1983.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1981:9 i förhållande till Danmark och Finland

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1981:9 i förhållande till Norge

dcterms:identifier: SFS 1934:69 i lydelse enligt SFS 1986:185

dcterms:title: Lag (1934:69) om erkännande och verkställighet av vissa, i anledning av konkurs meddelade utländska domar

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Har domstol i Danmark, Finland, Island eller Norge meddelat dom rörande rättshandlings ogiltighet eller återgång på grund av konkurs, som inträffat i någon av nämnda stater eller här i riket, eller har i någon av staterna förlikning i sådan fråga ingåtts inför förlik ningskommission eller domstol, skola i avseende å erkännande och verkställighet av domen eller förlikningen lända till efterrättelse föreskrifterna i lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område.

text: Vad sålunda är stadgat äger dock ej tillämpning, där av konkursbe slutet framgår, att gäldenären ej har hemvist i någon av staterna.

text: Lag (1977:596).


dcterms:title: Lag (1935:101) om inlösen av vissa frälseräntor

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Frälseränta, som tillkommit därigenom att kronan å annan överlåtit ränta å skattehemman eller som i fall, där kronan sålunda avhänd ränta kan antagas hava upphört, eljest utgår av fastigheten, skall, därest räntan icke efter den 31 mars 1911 varit förenad med fastigheten i samma ägares hand, mot ersättning i penningar inlösas för statsverkets räkning, om sådant före den 1 januari 1940 påkallas av kronan eller ägare av räntan.

text: Ärende angående inlösen av frälseränta upptages av Konungens befallningshavande i det län, där fastigheten är belägen.

text: I fråga om inlösen av frälseränta företrädes kronan av kammaradvokatfiskalsämbetet. Ämbetet åligger att påkalla inlösen av frälseränta dels i de fall, där ersättning för gulden frälseränta i enlighet med därom givna författningar utbetalas av statsmedel, dels ock där ämbetet på grund av anmälan av rättsägare eller eljest vinner kännedom om ränta, som kan antagas vara av beskaffenhet att böra inlösas enligt denna lag.

text: Har inlösen av frälseränta påkallats av kammaradvokatfiskalsämbetet, införskaffe Konungens befallningshavande uppgift å räntans och fastighetens ägare ävensom gravationsbevis angående räntan.

text: Gör ägare av frälseränta ansökning om räntans inlösen, foge vid ansökningen bevis, att han är ägare av räntan, så ock uppgift å fastighetens ägare samt för sökanden tillgängliga upplysningar om räntans tillkomst och de i räntan ingående förmånerna.

text: Konungens befallningshavande åligger att i fall, som i

text: andra stycket

text: avses, införskaffa gravationsbevis angående räntan.

text: Då ansökning om inlösen av frälseränta inkommit, göre Konungens befallningshavande anmälan därom hos inskrivningsdomaren i orten; och varde å nästa inskrivningsdag anteckning om förhållandet införd i lagfarts- och inteckningsprotokollen.

text: Konungens befallningshavande inhämte ock från kammarkollegiet de upplysningar, som äro för kollegiet tillgängliga och äga betydelse för prövning av ansökningen.

text: Finnes frälseräntan vara av beskaffenhet att kunna inlösas, give Konungens befallningshavande ägare av räntan eller, om denne är sökande, kammaradvokatfiskalsämbetet tillfälle att yttra sig över ansökningen; meddele ock i varje fall ägare av räntan uppgift å de förmåner, vilka enligt kammarkollegiets utredning må anses ingå i räntan. Har räntan blivit av en till annan överlåten, må ansökningen ävensom uppgift angående räntans innehåll, innan nye ägaren sökt lagfart, med laga verkan delgivas förre ägaren.

text: Är ägare av räntan å okänd ort eller så fjärran, att han ej kan bevaka sin rätt, förordne, på anmälan av Konungens befallningshavande, rätten i den ort, där fastigheten är belägen, god man enligt vad om god man för bortovarande är i lag stadgat.

beteckning: 7 §

text: Besväras räntan av sökt eller beviljad inteckning eller kan räntan jämlikt

text: 11 kap. 2 § jordabalken

text: häfta för ogulden köpeskilling, skall underrättelse om ansökningen genom Konungens befallningshavandes försorg med posten sändas till kända innehavare av sådana fordringar och, om innehavare av dylik fordran är okänd, införas i allmänna tidningarna och tidning inom orten. Underrättelse om ansökningen varde ock med posten tillsänd ägare av fastigheten, om hans postadress är känd.

beteckning: 8 §

text: Råder ej tvist, huruvida skyldighet att utgiva frälseränta föreligger, bestämme Konungens befallningshavande, där ej nedan i denna paragraf annat sägs, i överensstämmelse med den av kammarkollegiet lämnade utredningen, vilka förmåner skola anses ingå i räntan.

text: Finner Konungens befallningshavande skälig anledning till antagande, att räntan har annat innehåll än kammarkollegiets utredning visar, åligger Konungens befallningshavande att upprätta förslag angående de förmåner, som finnas rätteligen böra ingå i räntan; och må räntan bestämmas i enlighet med det sålunda upprättade förslaget, därest parterna biträtt detsamma eller, oaktat de erhållit del av förslaget, lämnat det utan erinran samt förslaget ej heller bestritts av fordringsägare, som i

text: 7 §

text: avses. Vinnes i ty fall ej, enligt vad nu är sagt, enighet om räntans innehåll, skola, om icke någon av parterna det bestritt, de ränteförmåner, som utgå för år, beräknas efter medeltalet av de belopp i penningar eller persedlar, med vilka räntan utgått under de tio åren närmast före det denna lag trätt i kraft.

text: Har tvist yppats, huruvida skyldighet att utgiva frälseränta föreligger, eller kan i fall, som i

text: andra stycket

text: avses, räntan ej bestämmas i enlighet med vad i samma stycke sägs, hänvise Konungens befallningshavande sökanden att efter stämning å motparten ävensom fastighetens ägare och kända fordringsägare, som i

text: 7 §

text: avses, vid domstol föra talan till styrkande av räntans tillvaro eller de i räntan ingående förmånerna. Vill motparten själv stämma, stånde det honom fritt.

text: Anställes talan vid domstol, hålle Konungens befallningshavande den av kammarkollegiet lämnade utredningen och övriga handlingar i ärendet domstolen till handa.

text: Ersättningen för ränteförmån, som utgöres med visst belopp för år, skall uppgå till tjugufem gånger nämnda belopp. Utgår årlig förmån i annat än penningar, och är ej särskild grund för beräkning av dess värde i penningar med laga verkan bestämd, varde värdet för år beräknat efter medeltalet av den årliga markegången för de sist förflutna tio åren med tillägg av forsellönsersättning, där sådan skall utgå. Kan sådan beräkning ej göras efter länets markegångstaxa, bestämme Konungens befallningshavande efter vad skäligt prövas förmånens värde för år.

text: Innefattar frälseräntan förmån, som ej utgår med visst belopp för år, bestämme Konungens befallningshavande ersättningen för sådan förmån enligt vad skäligt prövas.

text: Skall enligt vad ovan är sagt förmåns värde för år eller ersättningen för förmån bestämmas efter vad skäligt prövas, äge Konungens befallningshavande inhämta yttrande av sakkunniga, om sådant finnes erforderligt.

text: Har ansökning om inlösen avslagits, skall, när beslutet vunnit laga kraft, Konungens befallningshavande eller, där beslutet meddelats av högre myndighet, vederbörande föredragande göra anmälan om beslutet hos inskrivningsdomaren; och varde anteckning därom gjord såsom i

text: 5 §

text: sägs.

text: Möter ej hinder mot bifall till ansökningen, skall Konungens befallningshavande genom utslag fastställa ersättningen och föreskriva, från och med vilket kalenderår frälseräntan skall upphöra att utgå; skolande, där ej förhållandena till annat föranleda, tiden för räntans upphörande bestämmas till ingången av kalenderåret närmast efter det utslaget vunnit laga kraft.

text: Besvär över Konungens befallningshavandes beslut i fråga, som ovan sägs, må anföras hos kammarkollegiet före klockan tolv å sextionde dagen från det beslutet gavs; och må över kammarkollegiets beslut besvär anföras hos Konungen, före klockan tolv å sextionde dagen från det kollegiets beslut gavs.

text: Underrättelse om att Konungens befallningshavande eller kammarkollegiet meddelat utslag angående inlösen av frälseränta och om tiden då det skett skall genom myndighetens försorg ofördröjligen införas i allmänna tidningarna och tidning inom orten samt med posten sändas till parterna ävensom fastighetens ägare, om hans postadress är känd, och kända innehavare av fordringar, som i

text: 7 §

text: avses.

text: Sedan utslag, som i

text: 12 §

text: omförmäles, vunnit laga kraft, låte Konungens befallningshavande införa meddelande om utslaget i länskungörelserna; insände ock till inskrivningsdomaren i orten anmälan om frälseräntans upphörande; och varde å nästa inskrivningsdag anteckning om räntans upphörande gjord i lagfarts- och inteckingsprotokollen.

text: Konungens befallningshavande utbetale vid början av det kalenderår, från och med vilket frälseräntan enligt laga kraftägande utslag upphör att utgå, ersättningen till frälseräntans ägare. Besväras räntan av sökt eller beviljad inteckning eller kan den jämlikt

text: 11 kap. 2 § jordabalken

text: häfta för ogulden köpeskilling, skall dock vad om fördelning av köpeskilling för utmätningsvis såld fast egendom är stadgat äga motsvarande tillämpning, med iakttagande att fördelningen verkställes av Konungens befallningshavande, ändå att den fastighet, av vilken räntan utgått, hör till stad. Kallelse till sammanträde för ersättningens fördelning skall genom Konungens befallningshavandes försorg med posten sändas till kända innehavare av fordringar, för vilka räntan svarar, samt, om innehavare av dylik fordran är okänd, införas i allmänna tidningarna och tidning inom orten minst fjorton dagar före sammanträdet.

text: Innehades frälseräntan såsom fideikommiss, hålle Konungens befallningshavande den ägaren tillkommande ersättningen inne, till dess Konungen förordnat, huru med medlen skall förfaras.

text: Uppstår tvist om rätten till ersättningen, eller möter eljest hinder för utbetalande av denna, låte Konungens befallningshavande, om så begäres, insätta medlen i bankinrättning för att innestå mot ränta; och komme räntan den till godo, som finnes vara berättigad till ersättningen.

text: Utfaller, då frälseräntan gemensamt med annan fast egendom häftar för inteckning, vid fördelning av ersättningen likvid å intecknings huvudstol, åligger Konungens befallningshavande att därom, sedan fördelningen blivit godkänt eller vunnit laga kraft, ofördröjligen göra anmälan hos inskrivningsdomaren i orten och tillika insända fördelningslängden.

text: Ersättning till sakkunniga, som i

text: 10 §

text: omförmälas, samt kostanden för kungörelser, delgivningar och dylika åtgärder, som enligt denna lag ske genom myndighets försorg, skola gäldas av allmänna medel.

text: Där enligt denna lag anteckning skall göras i lagfarts- eller inteckingsprotokollet, varde anteckningen jämväl införd i vederbörlig fastighetsbok.


dcterms:title: Förordning (1935:103) om utsträckt tillämpning av de i kungörelsen den 3 februari 1888 (nr 1 sid. 3) samt 4 § lagen den 2 december 1892 (nr 106) meddelade bestämmelser angående ersättning av statsmedel för gulden frälseränta

text: Kungl. Maj:t har, i överensstämmelse med riksdagens beslut, funnit gott förordna, att vad i kungörelsen den 3 februari 1888 (nr 1 sid. 3) samt

text: 4 §

text: lagen den 2 december 1892 (nr 106) är stadgat angående rätt för ägare av skattefrälsehemman att i fall, där hemmanet åvilande skattefrälseränta av beskaffenhet som avses i förordningen den 11 september 1885 (nr 55) icke blivit av statsverket inlöst, uppbära ersättning av statsmedel för gulden frälseränta skall äga motsvarande tillämpning beträffande en var som eljest har att utgiva frälseränta av beskaffenhet att kunna inlösas enligt lagen den 12 april 1935 (nr 101) om inlösen av vissa frälseräntor.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1936.

text: Genom denna lag upphäves kungörelsen den 5 maj 1916 (nr 163) angående kommissionärer för anskaffande av arbetsanställning, därvid skall iakttagas

text: att säkerhet som i § 4 kungörelsen sägs ej må återlämnas förrän länsstyrelsen, efter samråd med /arbetsmarknadsstyrelsen/, finner säkerheten ej vara behövlig;

text: att vad i §§ 6, 7 och 8 samt § 9 första, andra och

text: tredje styckena

text: kungörelsen stadgas fortfarande skall gälla beträffande förhållande som uppkommit under kungörelsens giltighetstid; samt

text: att kungörelsens bestämmelser fortfarande skola tillämpas å förseelse som begåtts under kungörelsens giltighetstid ävensom å därefter begången förseelse mot stadgande i §§ 6, 8 och 9 kungörelsen i den mån desamma förlänats fortsatt giltighet.

text: Den som vid denna lags ikraftträdande i behörig ordning bedriver arbetsförmedling, för vilken från arbetsgivare eller arbetssökande uppbäres ersättning, och som före den 1 februari 1936 söker tillstånd till dylik verksamhet, må, i den mån förmedlingen icke avser anställning utom riket eller anställning här i riket åt utlänning som vistas utom riket, utan hinder av stadgandena i

text: 2 §

text: , fortfarande bedriva verksamheten till dess ansökan blivit prövad.

text: Enskild person eller annan, som vid lagens ikraftträdande i behörig ordning bedriver arbetsförmedling i förvärvssyfte, må av /arbetsmarknadsstyrelsen/ erhålla tillstånd att fortsätta verksamheten till och med den 31 december 1939. Beträffande yrkesgrupper, som Konungen bestämt, äger /arbetsmarknadsstyrelsen/ för tiden därefter, dock för högst ett år i sänder och icke längre än till /den 1 januari 1950/, bevilja förlängning av tillstånd, som nyss sagts, samt jämväl meddela nytt tillstånd att bedriva arbetsförmedling i förvärvssyfte, dock endast för enskild person, som övertagit med vederbörligt tillstånd bedriven verksamhet, i vilken han sedan tiden före lagens ikraftträdande varit anställd. Innan tillstånd, varom i detta stycke sägs, av /arbetsmarknadsstyrelsen/ beviljas, skall åt arbetsgivar- och arbetarorganisationer inom den eller de yrkesgrupper förmedlingen avser beredas tillfälle att yttra sig. Det ankommer på styrelsen att bestämma skälig ersättning för förmedling, varom i detta stycket är fråga. I övrigt skola lagens bestämmelser i tillämpliga delar gälla å densamma.

text: Lag (1942:209).

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§, övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 2 §, 4-7 §§

rpubl:andrar: ändr. 8, 9 §§; nya 10, 11 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 8, 9 §§; ny 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §

dcterms:title: Lag (1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Denna lag äger tillämpning å all slags arbetsförmedling som bedrives av annan än offentlig arbetsförmedlingsanstalt eller godkänd sjuksköterskebyrå och som icke sker genom utgivande av skrift, varå

text: tryckfrihetsförordningen

text: är tillämplig.

text: Har mellan utövare av verksamhet för arbetsanskaffning och arbetssökande träffats avtal om anställning av den arbetssökande hos verksamhetens utövare eller av den sistnämnde hos arbetssökanden, skall, där av omständigheterna framgår, att det huvudsakliga syftet med anställningen är förmedling av arbete åt arbetssökanden, sådan förmedling anses såsom arbetsförmedling enligt denna lag.

text: Lag (1942:209).

text: Arbetsförmedling må icke bedrivas i förvärvssyfte.

text: Vill någon eljest bedriva arbetsförmedling, för vilken från arbetsgivare eller arbetssökande uppbäres inskrivnings- eller förmedlingsavgift, periodiskt bidrag eller annan ersättning, skall tillstånd sökas hos arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Avser verksamheten förmedling av anställning utom riket eller av anställning här i riket åt utlänning som vistas utom riket, må tillstånd beviljas allenast för de fall och på de villkor regeringen efter överenskommelse med främmande stat bestämmer. Vad sålunda stadgats skall dock icke äga tillämpning å förmedling av anställning åt musiker, sceniska artister och därmed jämförliga yrkesutövare med mindre regeringen därom förordnar.

text: Tillstånd må icke beviljas enskild person eller avse arbetsförmedling för sjömän.

text: Lag (1976:156).

beteckning: 2 a §

text: Utan hinder av

text: 2 §

text: må regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bevilja enskild person eller annan tillstånd att bedriva arbetsförmedling för musiker och sceniska artister i förvärvssyfte. Tillstånd får givas endast för verksamhet som innefattar förmedling av anställning utomlands åt den som är bosatt här i riket eller av anställning här i riket åt den som är bosatt utomlands.

text: Tillstånd enligt

text: första stycket

text: må icke beviljas med mindre sökanden utfäster sig att vid förmedling eller eljest icke uppställa villkor som begränsar förmedlingssökandes möjligheter att anlita den offentliga arbetsförmedlingen.

text: Tillstånd enligt denna paragraf får beviljas för högst ett år i sänder.

text: Lag (1983:258).

ordinal: 2 a

text: Vid meddelande av tillstånd skall angivas den ersättning för förmedlingen, som högst må uppbäras, samt de övriga villkor och bestämmelser för verksamheten som prövas erforderliga.

text: Ersättningen må i annat fall än som avses i

text: 2 a §

text: icke så bestämmas, att densamma kan förväntas överstiga de nödiga utgifterna för förmedlingen.

text: Lag (1976:156).

text: När anledning därtill förekommer må arbetsmarknadsstyrelsen återkalla tillstånd ävensom meddela ändrade villkor eller bestämmelser för verksamheten.

text: Lag (1947:367).

text: Envar som bedriver arbetsförmedling utan att från arbetsgivare eller arbetssökande uppbära ersättning är skyldig att, i enlighet med de föreskrifter arbetsmarknadsstyrelsen utfärdar, inom tre månader från det verksamheten tagit sin början göra anmälan därom till arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Lag (1947:367).

text: Tillsyn å efterlevnaden av denna lag och i anledning av densamma meddelade föreskrifter utövas av arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Lag (1947:367).

text: Envar som bedriver arbetsförmedling åligger

text: att över verksamheten föra de anteckningar som arbetsmarknadsstyrelsen må föreskriva;

text: att hålla dessa anteckningar och andra handlingar angående verksamheten tillgängliga för arbetsmarknadsstyrelsen eller för den som av styrelsen bemyndigats granska desamma; samt

text: att enligt av arbetsmarknadsstyrelsen utfärdade föreskrifter meddela styrelsen de uppgifter rörande verksamheten som styrelsen kan finna erforderliga för tillsynens utövande och för samordnande av arbetsförmedlingsverksamheten inom riket.

text: Lag (1947:367).

text: Den som utan tillstånd bedriver arbetsförmedling i förvärvssyfte dömes till böter eller fängelse i högst sex månader.

text: Den som eljest utan tillstånd bedriver arbetsförmedling mot ersättning dömes till böter.

text: Den som försummar att göra anmälan enligt

text: 5 §

text: döms till penningböter.

text: Lag (1991:253).

beteckning: 9 §

text: Den som uppsåtligen bereder arbete åt någon efter anvisning genom arbetsförmedling som utan tillstånd bedrives i förvärvssyfte dömes till böter eller fängelse i högst sex månader.

text: Allmänt åtal för brott som avses i

text: första stycket

text: får väckas endast efter medgivande av arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Lag (1984:412).

text: Den som bryter mot villkor eller bestämmelse som meddelats med stöd av 3 eller

text: 4 §

text: eller underlåter att fullgöra skyldighet enligt

text: 7 §

text: dömes till böter.

text: Lag (1970:877).

text: Om någon som står under åtal för brott mot

text: 8 § första

text: eller

text: andra stycket

text: 9 § första stycket

text: eller

text: 10 §

text: fortsätter sitt brottsliga förfarande, skall som särskilt brott anses vad han förbrutit före varje åtal.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungörelse (1935:119) angående prägel å minnesmynt å fem kronor

cells: Kungl. Maj:t har, sedan till hugfästande av riksdagens femhundraårsminne mynt- och justeringsverket bemyndigats att verkställa utmyntning av högst 500,000 stycken silvermynt å fem kronor, velat härmed kungöra, att ett minnesmynt av silver å fem kronor, utgörande lagligt betalningsmedel under de villkor, som stadgas i lagen om rikets mynt, inom kort kommer att i rörelsen utsläppas och genom mynt- och justeringsverkets försorg fördelas till spridning över riket ävensom att det nya myntets prägel blivit fastställd sålunda:

text: /k/ På myntets framsida: /-k/ Hans Maj:t Konungens bild, profil, vänster sida. Omskrift över bilden: "GUSTAF V SVERIGES KONUNG" och under bilden: "MED FOLKET FÖR FOSTERLANDET". Mellan orden "GUSTAF" och "MED" samt mellan orden "KONUNG" och "FOSTERLANDET" en rosett. Under bilden Stockholms stads märke, myntdirektörens märke (G) samt gravörens signatur (EL i monogram).

text: /k/ På frånsidan: /-k/ I mittfältet en på ett kors lagd sköld med riksvapnet, tre kronor. Omskrift: "1435 SVERIGES RIKSDAG 1935". Under skölden: "5 KRONOR". Vid vardera ändan av korsets tre övre armar samt mellan årtalen och valörbeteckningen rosetter, lika dem på framsidan.

text: Myntets /k/ diameter: /-k/ 36 millimeter. /k/ Randen /-k/ räfflad.


dcterms:title: Brev (1935:22) till Aktiebolaget Vin- och Spritcentralen angående skydd för vissa beteckningar för portugisiska viner

rdfs:label: Finansdepartementet OB

text: I en i Lissabon den 19 oktober 1934 undertecknad deklaration mellan Sverige och Portugal har överenskommits bland annat,

text: att beteckningarna "Porto" och "Madeira" och sammansättningar med dessa namn, både i deras ursprungliga form och i översättning, liksom beteckningarna "Moscatel de Setbal" och "Carcavelos" i Sverige skola skyddas såsom regionala märken eller ursprungsbeteckningar:

text: Porto för starkvin, frambragt inom portugisiska området Douro och utfört över "La barre de Douro" och Leixoes hamn;

text: Madeira för starkvin, frambragt på ön Madeira och utfört över Funchals hamn;

text: Moscatel de Setbal för starkvin, frambragt inom portugisiska området Setbal och utfört över Lissabons eller Setbals hamn, samt

text: Carcavelos för starkvin, frambragt inom portugisiska området Carcavelos och utfört över Lissabons hamn;

text: att omförmälda viners äkthet vid införseln till Sverige skall styrkas med ursprungsbevis, utfärdat av behörig portugisisk myndighet;

text: att oriktig användning av de skyddade beteckningarna skall förbjudas även för det fall att varans verkliga urspung är angivet eller beteckningarna äro åtföljda av vissa korrigerande uttryck, såsom "sort", "typ", "slag", "jämförlig med", eller annan, vare sig specifik eller annorlunda beskaffad regional beteckning;

text: att alla märken, etiketter eller påteckningar, ägnade att vilseleda köpare av hithörande viner eller att göra sådan köpare oviss rörande det inköpta vinets verkliga ursprung, skola vara förbjudna;

text: samt att de skyddade beteckningarna icke heller skola få användas ifråga om därtill eljest berättigade starkviner, vilkas sammansättning vid införsel ändrats genom tillsats av vatten eller av andra viner.

text: I särskilda, i samband med förhandlingarna om ifrågavarande överenskommelse avgivna yttranden har Aktiebolaget Vin- & Spritcentralen förklarat sig icke hava något att erinra mot att bestämmelser av ovan angiven innebörd inginge i överenskommelsen.


dcterms:title: Kungörelse (1935:3) om betesreglering i Östergötlands län

text: Kungl. Maj:t har, med stöd av

text: 12 §

text: lagen den 2 juni 1933 (nr 269) om ägofred, på framställning av hushållningssällskapet och landstinget i Östergötlands län funnit gott förordna, att inom nämnda län betesreglering å skogs- eller utmark, som i sagda paragraf omförmäles, må äga rum på sätt och under villkor, som i

text: 19 §§

text: lagen om ägofred stadgas.


rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: ändr. 20 §

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 2, 8, 9 §§

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1973:1195

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande om makarnas äktenskap har upplösts eller makarna har beviljats hemskillnad före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2007:523

dcterms:identifier: SFS 1935:44 i lydelse enligt SFS 2008:807

dcterms:title: Lag (1935:44) om dödsbo efter dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare, som hade hemvist här i riket, m.m.

text: Arv och testamente. Oskiftat bo

text: Hade dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare vid sin död hemvist här i riket, skall i fråga om rätt till arv efter honom svensk lag gälla. Där den döde icke vid dödsfallet sedan minst fem år här hade hemvist, skall dock lagen i hans hemland vinna tillämpning, såframt det yrkas av någon arvinge eller testamentstagare, vars rätt därav beror. Skulle enligt hemlandets lag arvet tillfalla staten, må ej sådant yrkande väckas.

text: Bestämmelserna i

text: 1 §

text: om rätt till arv skola tillämpas också i fråga om rätt för efterlevande make att sitta i oskiftat bo, när bröstarvinge ej finnes, och på sådant rätt till bidrag till uppehälle och utbildning ur kvarlåtenskap som tillkommer arvinge eller efterlevande make. Detsamma gäller rätt för efterlevande make att ur boet uttaga egendom intill visst penningvärde.

text: Lag (1973:1195).

text: Yrkande om tillämpning av hemlandets lag skall väckas inom sex månader från dödsfallet eller, om arvskifte äger rum efter utgången av sagda tid, sist vid arvskiftet. Sedan arvskifte skett, må ej i något fall den som deltagit i skiftet väcka sådant yrkande.

text: Var den döde medborgare i fördragsslutande stat, vars lag tillägger eftelevande make rätt att, då bröstarvinge finnes, sitta i oskiftat bo, skall vad sagda lag därom innehåller tillämpas, där den döde ej sedan fem år hade hemvist här i riket. På rätten i den ort, där den döde hade hemvist, ankommer att, efter ansökan av den efterlevande, fatta beslut om hans övertagande av boet, att pröva fråga som eljest enligt den främmande lagen tillkommer särskilt arvsdomstol (

text: skifterett

text: ) eller annan myndighet, ävensom att där jämväl den efterlevande har hemvist här i riket, där ordna god man för tillsyn å boet efter vad därom är särskilt stadgat.

text: Har genom beslut av myndighet i främmande fördragsslutande stat efterlevande make förklarats berättigad att sitta i oskiftat bo, och yppas sedermera här i riket fråga huruvida bodelning skall äga rum under makens livstid eller eljest om makens rätt i boet, varde, där maken är medborgare i fördragsslutande stat, frågan bedömd enligt lagen i den stat, där beslutet meddelades.

text: 6 § har upphävts genom lag (1973:1195).

text: Den som enligt

text: 4 §§

text: påkallar tillämpning av hemlandets lag skall, där det erfordras, visa att förutsättningarna för sådan tillämpning äro för handen, så ock styrka innehållet av nämnda lag.

text: Vid bodelning som avses i denna lag gäller, om inte något annat följer av

text: 2 §

text: , det som sägs i

text: 2 a

text: och

text: 6 §§

text: förordningen (

text: ) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap.

text: Lag (2007:523).

text: I fråga om formen för testamente och återkallelse av testamente efter den som vid sin död var medborgare i fördragsslutande stat och hade hemvist i sådan stat ha bestämmelserna i lagen (

text: ) om internationella rättförhållanden rörande dödsbo motsvarande tillämpning.

text: Lag (1973:1195).

text: Fråga om behörigheten att upprätta testamentet eller att återkalla detta skall bedömas enligt lagen i fördragsslutande stat, där testator hade hemvist vid den tid då åtgärden vidtogs. Hade han ej då sedan minst fem år hemvist i den staten, vare testamentet gällande jämväl om han enligt hemlandets lag ägde vidtaga åtgärden.

text: Fråga om testamentets eller återkallelsens ogiltighet på grund av testators sinnestillstånd eller på grund av svek, villfarelse, tvång eller annan otillbörlig påverkan skall bedömas enligt lagen i den av staterna, där han hade hemvist vid den tid då åtgärden vidtogs.

text: Hade medborgare i främmande fördragsslutande stat vid sin död hemvist här i riket, skall svensk lag vinna tillämpning i fråga om bevakning och klander av testamente efter honom.

text: Fråga om bindande verkan av arvsavvtal med arvlåtare, som vid sin död hade hemvist här i riket, eller av gåva, som han för dödsfalls skull givit, varde, där arvlåtaren vid sin död var medborgare i fördragsslutande stat, bedömd enligt lagen i den av staterna, där han hade hemvist då rättshandlingen företogs.

text: Detsamma gäller fråga huruvida egendom som arvinge bekommit av arvlåtaren under dennes livtid skall anses såsom förskott å arvet.

text: Där i fördragsslutande stat särskilda regler gälla angående viss arvinges rätt till fast egendom med tillbehör eller om arvlåtares befogenhet att genom testamente förordna om sådan egendom till förmån för viss arvinge, skola nämnda regler lända till efterrättelse beträffande egendom i den staten.

text: I fråga om rätt att genom testamente träffa fideikommissariskt förfogande angående fast egendom eller eljest till förmån för ofödda förordna om sådan egendom gälle ock lagen i fördragsslutande stat, där egendomen är belägen. Å rätt att sålunda förordna om lös egendom har denna lag ej avseende.

text: Efterlämnar medborgare i fördragsslutande stat, som hade hemvist här i riket, adoptivbarn, skall, där beslutet om adoption meddelats i sådant stat och innefattar förbehåll om rätt för adoptanten att förfoga över sin kvarlåtenskap, det förbehåll här i riket gälla.

text: Fråga om förverkande av rätt att taga arv eller testamente eller om arvlösgörelse varde, där arvlåtaren vid sin död hade hemvist här i riket, bedömd enligt svensk lag, ändå att han var medborgare i annan fördragsslutande stat.

text: Beträffande preskription av rätt att taga arv eller testamente efter medborgare i främmande fördragsslutande stat, som vid sin död hade hemvist här i riket, skall svensk lag lända till efterrättelse.

text: Den dödes gäld

text: Fråga om arvinges eller testamentstagares ansvarighet för gäld efter medborgare i fördragsslutande stat, som hade hemvist här i riket, eller för fullgörande av legat eller ändamålsbestämmelse enligt den dödes testamente varde bedömd efter svensk lag. Samma lag vare angående ansvarighet för fullgörandet av underhållsplikt, som ålåg den döde emot barn utom äktenskapet eller dess moder.

text: Vid boutredning, bodelning och arvskifte efter dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare, som vid sin död hade hemvist här i riket, skall förfaras i enlighet med svensk lag.

text: Har efterlevande make berättigats att sitta i oskiftat bo skall ock, såframt han är medborgare i fördragsslutande stat och vid sin död ägde hemvist här i riket, vid bodelning och arvskifte efter makarna förfaras enligt svensk lag. Detsamma gäller i fråga om bodelning, när denna skall äga rum under makens livstid och maken då har hemvist här i riket.

text: Boutredning, bodelning och arvskifte, som avses i

text: 19 §

text: , skall omfatta all till boet hörande egendom, evad den finnes inom eller utom riket.

text: Lag (1937:83).

text: I fråga om efterlevande makes rätt att vid bodelning, varom i denna lag är fråga, uttaga viss egendom varde svensk lag tillämpad. Vad lagen i främmande fördragsslutande stat innehåller om rätt för efterlevande make att i visst fall innehålla vad som vid bodelning tillskiftas arvinge skall ej äga tillämpning vid bodelning här i riket.

text: Tvist om arv eller testamente efter dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare, som hade hemvist här i riket, eller om hans efterlevande makes rätt att övertaga boet såsom oskiftat eller om fordran mot dödsboet skall upptagas av svensk domstol. Har genom beslut av myndighet i främmande fördragsslutande stat efterlevande make, som är medborgare i fördragsslutande stat, förklarats berättigad att sitta i oskiftat bo, och hade maken vid sin död hemvist här i riket, ankomme på svensk domstol att upptaga tvist om bodelning eller arvskifte efter makarna. Uppstår under makens livstid tvist om bodelning eller eljest om makens rätt i boet, och har maken då hemvist här i riket, varde ock tvisten upptagen av svensk domstol. Äro parterna ense om tvistens upptagande i annan fördragsslutande stat, lände det till efterrättelse, dock ej där boet är föremål för behandlig av testamentsexekutor eller av domstol förordnad boutredningsman eller skiftesman, eller tvisten avser klander av bodelning eller arvskifte i sådant bo eller av testamente.


text: Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer men skall ej äga tillämpning, där arvlåtaren dött före ikraftträdandet, ej heller där efterlevande make suttit i oskiftat bo och den först avlidne maken dött före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagen får sättas i kraft i förhållande till två eller tre av de länder som anges i lagen.

rpubl:andrar: ändr. 10 §

text: Regeringen föreskriver att lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om kvarlåtenskap efter den som hade hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge skall träda i kraft i förhållande till Danmark, Finland och Norge den 1 januari 1978.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1977:597 i förhållande till Danmark, Finland och Norge

dcterms:identifier: SFS 1935:45 i lydelse enligt SFS 1977:1002

dcterms:title: Lag (1935:45) om kvarlåtenskap efter den som hade hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge

text: Hade medborgare i fördragsslutande stat vid sin död hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge, skall boutredning, bodelning eller arvskifte, som där äger rum, omfatta den till boet hörande egendom, som finnes här i riket. Svensk domstol må ej med kvarlåtenskapen taga befattning i vidare mån än i denna lag sägs.

text: På framställning av dödsboförvaltningen har rätten i ort, där egendom efter den döde finnes, att förordna lämplig person att upprätta bouteckning. I bouppteckningen skola upptagas boets till gångar här i riket med angivande av värdet, så cok den gäld, för vilken sådan tillgång på grund av inteckning eller eljest särskilt häftar. På framställning av dödsboförvaltningen har rätten ock att förordna lämplig person att omhänderhava den dödes här i riket varande egendom, intill dess den kan övertagas av dödsboförvaltningen; och har den som sålunda förordnats jämväl att, där egendomen är utsatt för förskämning eller snar förstörelse eller hastigt fallande i värde eller erfordras alltför kostsam vård, föranstalta om försäljning av egendomen.

text: Finnes kostnad för sökt åtgärd böra förskjutas, äge rätten att, innan beslut fattas, av den som åtgärden påkallat kräva förskott med belopp, som prövas skäligt. Handling, som är avfattad på finska eller isländska språket, skall vara åtföljd av styrkt översättning till danska, norska eller svenska språket.

text: Lag (1969:801).

text: Där någon, som hade hemvist i en av de främmande staterna, dött under uppehåll här i riket, skall såframt han var medborgare i en av dessa stater eller ock svensk medborgare, hans härvarande egendom, intill dess den övertages av dödsboförvaltningen, stå under sådan vård som är stadgad om egendom efter död man, som hade hemvist här i riket; dock skall ej i något fall på den som egendomen vårdar ankomma att föranstalta om bouppteckning.

text: Är dödsbo som avses i

text: 1 §

text: föremål för offentligt skifte i någon av de främmande staterna och hörer till boet egendom här i riket, skall vad i den statens lag är stadgat om inskränkning i rätten att utmätningsvis njuta betalning ur dödsbo äga tillämpning å sagda egendom, dock ej i fråga om utmätning för skatt eller annan allmän avgift, som pålagts här i riket, eller fordrans uttagande ur egendom, som häftar såsom pant eller må kvarhållas till säkerhet för fordringen.

text: Skall egendom som avses i

text: 4 §

text: säljas utmätningsvis, varde vid försäljningen och fördelning av köpeskillingen tillämpat vad i

text: 9 §

text: lagen den 6 april 1934 om verkan av konkurs, som inträffat i Danmark, Finland, Island eller Norge, är stadgat om fordran som njuter förmåns rätt.

text: Vad lagen i främmande fördragsslutande stat stadgar om att inskrivning i fastighetsbok eller domstolsprotokoll (

text: tingslysning

text: ) utgör förutsättning för att rätt som uppkommit genom avtal eller annan rättshandling eller genom utmätning (

text: utlegg eller utpantning

text: ) skall gälla emot dödsbo äge ej tillämpning beträffande egendom, som vid dödsfallet fanns här i riket.

text: Vid tillämpning av de föreskrifter denna lag innehåller om egendoms befintlighet i viss fördragsslutande stat skall fordran som är grundad på löpande skuldebrev eller annat fordringsbevis, vars företeende utgör villkor för rätt att utkräva fordringen, anses befintlig där handlingen finnes, men annan fordran betraktas såsombefintlig i den stat, enligt vars lag boutredningen skall äga rum.

text: Registrerat fartyg eller luftfartyg skall anses befintligt i stat, där det har hemort.

text: Har domstol i någon av de främmande staterna fattat beslut, att dödsbo efter medborgare i fördragsslutande stat som vid sin död hade hemvist i sådan stat skall behandlas av särskild arvsdomstol eller om boets överlämnande till boutredningsman eller testamentsexekutor eller om efterlevande makes rätt att övertaga boet såsom oskiftat, vare beslutet gällande här i riket.

text: Yppas tvist om arv eller testamente efter medborgare i fördrags slutande stat, som vid sin död hade hemvist i Danmark, Finland, Island eller Norge, eller om hans efterlevande makes rätt att öertaga boet såsom oskiftat, äge parterna överenskomma, att tvisten må upptagas av allmän underrätt här i riket; dock må det ej ske där boet är föremål för behandling av särskild arvsdomstol eller testaments exekutor eller av domstol förordnad boutredningsman eller skiftesman eller tvisten avser klander av testamente, bodelning eller arvsskifte efter någon som hade hemvist i Finland.

text: I fråga om erkännande och verkställighet av dom eller förlikning om rätt på grund av arv eller testamente, efterlevande makes rätt, boutredning eller skifte med anledning av dödsfall eller ansvarighet för den dödes gäld gälla bestämmelserna i lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område.

text: Lag (1977:597).