dcterms:title: Lag (1982:619) om införande av lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. och lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m.

text: Lagen (

text: ) om utländska förvärv av svenska företag m.m., lagen (

text: ) om utländska förvärv av fast egendom m.m. och denna lag träder i kraft den 1 januari 1983.

text: lagen (

text: ) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m.m.,

text: lagen (

text: ) om vissa inskränkningar i rätten att sluta svenskt handelsbolag m.m.

text: Genom lagen (

text: ) om utländska förvärv av fast egendom m.m. upphävs med de begränsningar som följer av denna lag

text: Förekommer i lag eller annan författning en hänvisning till någon föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i de nya lagarna tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

text: Äldre bestämmelser skall tillämpas på förvärv och upplåtelser som har skett före den 1 januari 1983.

text: Som utlänningsförbehåll enligt lagen (

text: ) om utländska förvärv av svenska företag m.m. skall anses även förbehåll enligt

text: 2 § andra stycket lagen (1916:156)

text: om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m.m. i detta lagrums lydelse från den 1 juli 1934.

text: Förvärvstillstånd enligt lagen (

text: ) om utländska förvärv av svenska företag m.m. eller lagen (

text: ) om utländska förvärv av fast egendom m.m. behövs inte, om förvärvet skall ske genom giftorätt som åtnjuts enligt äldre

text: giftermålsbalken

text: Förvärvstillstånd enligt lagen (

text: ) om utländska förvärv av svenska företag m.m. behövs inte för aktieförvärv som grundas på utbytesrätt, optionsrätt, lösningsrätt eller annan rättighet som har förvärvats före den 1 januari 1983.

text: Har ett enligt bestämmelse i lagen (

text: ) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m.m. meddelat tillståndsbeslut avseende framtida förvärv eller ändring av bolagsordning inte utnyttjats före den 1 januari 1983, skall så anses som om tillstånd meddelats enligt motsvarande bestämmelse i de nya lagarna. Avser tillståndsbeslutet förvärv som efter den 1 januari 1983 behandlas i lagen (

text: ) om utländska förvärv av svenska företag m.m. gäller tillståndet ett år från den 1 januari 1983. Den i

text: 1 kap. 11 §

text: och

text: 2 kap. 7 §

text: lagen (

text: ) om utländska förvärv av fast egendom m.m. föreskrivna tiden skall räknas från den 1 januari 1983.


rpubl:andrar: ändr. 4, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1982:633) om kyrkoherdar för döva

rdfs:label: Civildepartementet KY

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Stockholms distrikt, som omfattar Stockholms, Uppsala och Gotlands län.

type: punkt

text: Linköpings distrikt, som omfattar Södermanlands, Östergötlands, Kalmar och Västmanlands län.

text: Lunds distrikt, som omfattar Jönköpings, Kronobergs, Blekinge, Kristianstads och Malmöhus län.

text: Vänersborgs distrikt, som omfattar Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Skaraborgs län.

text: Örebro distrikt, som omfattar Värmlands, Örebro och Kopparbergs län.

text: Härnösands distrikt, som omfattar Gävleborgs, Västernorrlands och Jämtlands län.

text: Luleå distrikt, som omfattar Västerbottens och Norrbottens län.

text: För kyrklig verksamhet bland döva skall finnas en kyrkoherde för döva inom vart och ett av följande distrikt:

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: skaffa sig kännedom om döva samt om deras ställning och behov samt också föra förteckning över dem,

text: hålla gudstjänster och utföra eller biträda vid andra kyrkliga förrättningar för döva,

text: meddela konfirmationsundervisning vid de statliga specialskolorna för döva och hörselskadade,

text: i övrigt utöva och främja kristen verksamhet bland döva.

text: Kyrkoherdarna för döva skall var och en inom sitt distrikt

beteckning: 3 §

text: Domkapitlet i Stockholm har tillsyn över den verksamhet som utövas av kyrkoherdarna för döva. Domkapitlet skall fastställa stationeringsort för dem, meddela tjänstgöringsföreskrifter samt bevilja dem semester och annan ledighet.

beteckning: 4 §

text: Resor som en kyrkoherde för döva företar i tjänsten skall ske efter en plan som domkapitlet fastställer efter förslag av kyrkoherden.

text: Om det finns särskilda skäl, får domkapitlet efter prövning i varje särskilt fall medge att kyrkoherdarna för döva får i tjänsten företa resor i Sverige utanför de egna distrikten.

text: Förordning (1986:680).

beteckning: 5 §

text: Kyrkoherdarna för döva skall föra anteckningar över utförda förrättningar och företagna tjänsteresor samt årligen till domkapitlet avge berättelse över verksamheten under föregående år.

beteckning: 6 §

text: För att överlägga om gemensamma angelägenheter får domkapitlet kalla kyrkoherdarna för döva till sammanträde en gång årligen under högst tre dagar.

text: Förordning (1986:680).

beteckning: 7 §

text: Tjänster som kyrkoherde för döva tillsätts av domkapitlet.

text: I tillsättningsärendena skall tillfälle att yttra sig ges dels styrelsen för Svenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet, dels styrelsen för varje statlig specialskola för döva och hörselskadade inom distriktet.

text: Förordning (1988:1030).

beteckning: 8 §

text: Behöriga till tjänster som kyrkoherde för döva är präster inom svenska kyrkan som har genomgått särskild utbildning för verksamhet bland döva eller eljest är förtrogna med de dövas teckenspråk. De sökande skall också ha förvärvat sådana insikter och erfarenheter, som gör dem lämpade att inneha tjänsten.

beteckning: 9 §

text: I fråga om tillsättning av tjänst som kyrkoherde för döva tillämpas bestämmelserna om ledigkungörande och ansökan i

text: 9 §§

text: prästvalsförordningen (1958:261)

text: . Tillkännagivande av domkapitlets beslut om tillsättning av tjänst anslås genast på domkapitlets anslagstavla.

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 14 §§

text: förordningen (1965: 729) med vissa bestämmelser om anställning som präst skall tillämpas på anställning som kyrkoherde för döva. Vad där sägs om domkapitlet skall gälla domkapitlet i Stockholm.

text: Kyrkoherdarna för döva är skyldiga att underkasta sig den vidsträcktare tjänstgöringsskyldighet eller den jämkning i denna som domkapitlet ålägger dem.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987. I fråga om brott som har begåtts före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ny 9 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 1990.

text: Den som vid ikraftträdandet har låtit ställa upp en spelautomat utan att det enligt äldre bestämmelser krävs tillstånd är skyldig att senast före utgången av juni 1990 ansöka om tillstånd, om tillståndsplikt föreligger enligt

text: 1 §

text: i dess nya lydelse. Har en sådan ansökan gjorts, får spelautomaten stå uppställd till dess ansökningen har avgjorts slutligt. Om tillstånd inte beviljas, skall spelautomaten avlägsnas från lokal eller plats som avses i

text: 1 §

text: i dess nya lydelse inom två månader från den dag då beslutet vann laga kraft.

text: Bestämmelserna om återkallelse av tillstånd enligt

text: 6 §

text: i dess nya lydelse gäller även beträffande tillstånd som har beviljats före ikraftträdandet.

text: Äldre bestämmelser gäller i fråga om överklagande av beslut som meddelats av länsstyrelsen före lagens ikraftträdande.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 1-9 a, 11 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 1996 men tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005.

text: Tillstånd som har meddelats med stöd av äldre bestämmelser och vars giltighetstid löper ut före den 1 april 2006 skall fortsätta att gälla till dess giltigheten löper ut. Tillstånd vars giltighetstid löper ut efter den 31 mars 2006 och tillstånd vars giltighet inte är begränsad i tiden upphör dock att gälla den 1 april 2006.

text: Har beslut meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser gälla för överklagande och vid handläggningen av överklagandet.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 8 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023.

text: Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1982:636 i lydelse enligt SFS 2018:1141

dcterms:title: Lag (1982:636) om anordnande av visst automatspel

rdfs:label: Finansdepartementet OU

text: Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: Denna lag tillämpas på sådana spel på mekaniska eller elektroniska spelautomater som anordnas för allmänheten eller som i annat fall anordnas i förvärvssyfte och som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten. Lagen skall tillämpas också på uppställning av automater av detta slag i lokaler eller på platser till vilka allmänheten har tillträde.

text: Lokaler eller platser till vilka tillträdet är begränsat genom krav på inbjudan, medlemskap i viss förening eller annat villkor skall utan hinder härav vid tillämpningen av

text: första stycket

text: anses som lokaler eller platser till vilka allmänheten har tillträde, om de med hänsyn till omfattningen av den krets som äger tillträde, de villkor under vilka tillträde lämnas eller andra liknande omständigheter är att jämställa med sådana lokaler eller platser.

text: Lagen gäller inte uppställning av spelautomat eller anordnande av spel på fartyg i reguljär trafik.

text: Lag (1990:104).

text: Den som anordnar automatspel som avses i

text: 1 § första stycket

text: skall svara för att spelautomaten inte används för annat ändamål än den är avsedd för, att god ordning råder inom den lokal eller på den plats där spelet bedrivs samt att barn eller ungdom inte otillbörligen lockas att delta i spelet.

text: Lag (1990:104).

beteckning: 2 a §

text: Spelmyndigheten är den myndighet som regeringen bestämmer ska fullgöra de uppgifter som anges i denna lag.

text: Lag (2018:1141).

ordinal: 2 a

text: Tillstånd

text: Tillstånd krävs för att anordna automatspel eller ställa upp en spelautomat i lokaler eller på platser som anges i

text: 1 § första

text: och

text: andra styckena

text: . Detta gäller inte för uppställning av en spelautomat och anordnande av spel i samband med offentliga tillställningar av tillfällig karaktär.

text: I ett tillstånd ska det antal spelautomater och den typ av spel som tillståndet avser anges.

text: Frågan om tillstånd prövas av spelmyndigheten. Tillstånd får inte meddelas utan att Polismyndigheten och berörd kommun har hörts i ärendet.

text: Spelmyndigheten får ta ut avgifter för prövningen enligt de föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Lag (2018:1141).

text: Vid prövning av tillstånd ska spelmyndigheten bedöma risken för att en spelautomat används för annat ändamål än som avses med ansökan eller för att verksamheten kan komma att äga rum i strid mot

text: 2 §

text: eller bedrivas i en miljö som är olämplig för barn eller ungdom. Vid prövningen ska särskilt beaktas sökandens lämplighet, antalet spelautomater för vilka tillstånd söks, spelens beskaffenhet samt lokalens eller platsens ändamålsenlighet och belägenhet.

text: Lag (2018:1141).

text: Tillstånd att anordna automatspel får förenas med föreskrifter om lägsta ålder för tillträde och tider när spelverksamheten får bedrivas samt andra föreskrifter som behövs för att motverka att spelverksamheten förorsakar bristande ordning eller bedrivs i en miljö som är olämplig för barn eller ungdom.

text: Om det efter tillståndsbeslutet uppkommer missförhållanden till följd av spelverksamheten, får spelmyndigheten meddela nya eller ändrade föreskrifter.

text: Lag (2018:1141).

text: Spelmyndigheten får återkalla ett tillstånd, om automatspel har anordnats i strid mot bestämmelserna i

text: 2 §

text: eller mot föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 5 §

text: eller om spelautomaten använts för annat ändamål än tillståndet avser eller om det annars inte längre finns förutsättningar för tillstånd.

text: Lag (2018:1141).

text: Tillsyn

text: Spelmyndigheten utövar tillsyn över att denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen följs.

text: För att utöva tillsynen har myndigheten rätt att få tillträde till lokaler och platser där automatspel anordnas eller där en spelautomat annars finns uppställd och att begära upplysningar från den som anordnar spelet eller låtit ställa upp automaten.

text: Avgifter får tas ut i ärenden om tillsyn enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgift för tillsynen.

text: Lag (2018:1141).

text: Om den som anordnar automatspel eller som har låtit ställa upp en spelautomat inte ger tillträde eller lämnar upplysningar enligt

text: 7 § andra stycket

text: , får spelmyndigheten besluta de förelägganden som behövs för tillsynen. Ett sådant föreläggande får förenas med vite.

text: För att skaffa sig tillträde får spelmyndigheten vid behov anlita hjälp av Polismyndigheten.

text: Lag (2018:1141).

text: Övriga bestämmelser

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anordnar automatspel eller låter ställa upp en spelautomat i strid mot

text: 3 §

text: döms, om gärningen inte är ringa, till böter eller fängelse i högst sex månader.

text: Lag (2009:1081).

beteckning: 9 a §

text: Spelautomater och annan egendom som har använts vid eller varit föremål för brott enligt

text: 9 §

text: samt insatser som har uppburits vid brottet skall förklaras förverkade, om det inte är uppenbart oskäligt. Förverkande kan, utöver vad som framgår av

text: 36 kap. 5 § brottsbalken

text: , ske hos den som yrkesmässigt tillhandahållit egendomen.

text: I stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat.

text: Lag (1990:104).

ordinal: 9 a

text: Spelmyndighetens beslut enligt

text: 5 § andra stycket

text: eller

text: 6 §

text: gäller omedelbart om myndigheten inte bestämmer annat.

text: Lag (2018:1141).

text: Spelmyndighetens beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2018:1141).


rpubl:andrar: ändr. 1, 9 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 15 november 1986.

text: Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande om ansökan om bostadslån har kommit in till kommunen före den 1 november 1986.

rpubl:andrar: ändr. 9, 11 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Bestämmelsen i

text: 12 § andra stycket

text: att kommunen betalar ut bostadsanpassningsbidrag tillämpas först för tiden från och med den 1 juli 1988. Intill dess sköts utbetalningen av bostadsstyrelsen.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om bostadsanpassningsbidrag. Bestämmelserna i den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om bidrag som har beviljats före den 1 januari 1988.

dcterms:title: Förordning (1982:639) om bostadsanpassningsbidrag

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Enligt denna förordning lämnas bidrag av statsmedel (

kind: term

text: bostadsanpassningsbidrag

text: ) för anpassningsåtgärder inom och i anslutning till en handikappad persons bostad.

text: Om föräldrarna till ett handikappat barn inte bor tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet och barnet inte bor enbart hos den ena av föräldrarna, lämnas bidrag för anpassning av båda föräldrarnas bostäder. Om någon åtar sig att regelbundet under vissa perioder ha hand om ett svårt handikappat barn i sin bostad och om åtagandet kan antas avse en längre tid, lämnas bidrag även för anpassning av den bostaden. Detsamma gäller om ett sådant åtagande avser en vuxen person som är svårt handikappad.

text: Förordning (1985:465).

text: Bidrag lämnas till ägare av bostadshus eller till den som innehar en lägenhet med bostadsrätt eller hyresrätt. Till den som hyr en lägenhet i andra hand lämnas bidrag under förutsättning att upplåtelsen kan antas vara långvarig.

text: Bidragsverksamheten handhas av bostadsstyrelsen, länsbostadsnämnderna och kommunerna.

text: Bidragsverksamheten inom kommunen handhas av ett förmedlingsorgan. Kommunstyrelsen är förmedlingsorgan, om inte kommunen beslutar att någon annan kommunal nämnd skall ha hand om verksamheten.

text: I ärenden, som enligt

text: 11 §

text: skall prövas av länsbostadsnämnden, får beslut som innebär avvikelse från förmedlingsorganets yttrande i ärendet meddelas endast om det finns särskilda skäl. Detta gäller dock inte i fråga om ärenden i vilka kommunen är sökande.

text: Förutsättningar för bidrag m. m.

text: Bidrag lämnas för sådana anpassningsåtgärder inom och i anslutning till bostadslägenheten som behövs för att den skall vara ändamålsenlig som bostad för den handikappade.

text: åtgärder som har samband med den handikappades behov av rehabilitering, funktionsträning och sjukvård, om behovet inte skäligen bör tillgodoses på annat sätt,

text: åtgärder som behövs för att underlätta den handikappades utveckling mot ett självständigt liv i egen bostad,

text: åtgärder som avser att möjliggöra för den handikappade att utöva hobbyverksamhet om han på grund av sitt handikapp inte kan delta i aktiviteter utanför bostaden.

text: Bidrag lämna även för

text: lägenheten har lägsta godtagbara standard enligt

text: 2 b § bostadssaneringslagen (1973:531)

text: åtgärderna är av väsentlig betydelse för den handikappade,

text: åtgärderna inte utgör ett led i en större upprustning.

text: Bidrag för standardhöjande åtgärder lämnas under förutsättning att

text: För reparation av utrustning, som har anskaffats med stöd av bidrag enligt denna förordning eller motsvarande äldre bestämmelser, lämnas bidrag om reparationskostnaden överstiger 400 kronor och om reparationen inte utgör normalt bostadsunderhåll.

text: Bidragets storlek m. m.

text: Bidrag lämnas med ett belopp som motsvarar skälig kostnad för anpassningsåtgärden. För standardhöjande åtgärder enligt

text: 7 §

text: får dock bidrag lämnas med högst 30 000 kronor.

text: I skälig kostnad enligt

text: första stycket

text: får även innefattas sådana kostnader som uppkommer på grund av att åtgärden inte väsentligen skall försvåra bostadens användning för övriga medlemmar av den handikappades hushåll eller för andra som regelbundet hjälper den handikappade i bostaden.

text: Beträffande lån för standardhöjande åtgärder enligt

text: 7 §

text: finns bestämmelser i ombyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: Förordning (1987:321).

text: Ansökan om bostadsanpassningsbidrag skall göras hos förmedlingsorganet.

text: Förfarandet i bidragsärenden m. m.

text: bidrag söks för åtgärder som är avsedda att utföras i anslutning till sådan ny- eller ombyggnad som utförs med stöd av lån enligt nybyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ), ombyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ) eller

text: förbättringslåneförordningen (1980:261)

text: kommunen är sökande.

text: Ärenden om bostadsanpassningsbidrag prövas av förmedlingsorganet. I följande fall prövas dock frågan om bidrag av länsbostadsnämnden, nämligen om

text: I ärenden som enligt

text: första stycket

text: skall prövas av länsbostadsnämnden skall förmedlingsorganet med eget yttrande översända handlingarna till nämnden.

text: Förordning (1986:717).

text: Beslut om bidrag skall innehålla uppgift om bidragsbeloppet samt de föreskrifter om åtgärdernas utförande som kan behövas.

text: Bidrag betalas ut sedan den åtgärd som bidraget avser har utförts.

text: Ansökan om utbetalning ges in till förmedlingsorganet. Till ansökan skallfogas intyg om att åtgärden har utförts på föreskrivet sätt.

text: Beslut om utbetalning meddelas av den myndighet som har beviljat bidraget.Bostadsstyrelsen sköter utbetalningen.

text: Bidrag får helt eller delvis betalas ut i förskott.

text: Bostadsstyrelsen skall lämna förskottet till förmedlingsorganet som bestämmer hur det skall betalas ut.

text: Övriga bestämmelser

text: Förmedlingsorganets beslut i frågor enligt denna förordning får överklagas hos länsbostadsnämnden genom besvär.

text: Länsbostadsnämndens beslut får överklagas hos bostadsstyrelsen genom besvär.

text: Bostadsstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Föreskrifter för tillämpningen av denna förordning meddelas av bostadsstyrelsen.


text: De upphävda förordningarna gäller fortfarande i fråga om lån eller bidrag som har beviljats enligt förordningarna.

dcterms:title: Förordning (1982:642) om statsbidrag i vissa fall till ombyggnad av bostadshus

text: Bidrag av statsmedel lämnas enligt denna förordning till ägare av sådana flerfamiljshus som byggs om med stöd av bostadslån enligt

text: bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: preliminärt beslut om bostadslån för ombyggnaden meddelas efter utgången av juni 1982,

text: ombyggnaden medför en väsentlig ökning av bostadsvärdet,

text: ombyggnaden påbörjas efter den 31 juli 1982 och i huvudsak avslutas senast den 30 juni 1983,

text: ombyggnaden utförs av arbetstagare som anvisas eller godkänns av den offentliga arbetsförmedlingen.

text: Bidrag lämnas under förutsättning att

text: Bidrag lämnas med 15 procent av den kostnad för ombyggnaden som länsbostadsnämnden godkänner vid prövning av ansökningen om bostadslån. Bidraget får dock inte överstiga ett belopp som motsvarar 20 000 kronor för varje bostadslägenhet i huset efter ombyggnaden.

text: Bidrag beviljas efter ansökan som skall göras senast i samband med ansökningen om slutligt beslut om bostadslån. Om det finns särskilda skäl får dock ansökningen göras senare.

text: Ansökan om bidrag skall ställas till länsbostadsnämnden och ges in till kommunens organ för låneförmedling.

text: Förmedlingsorganet skall se till att ansökningen kompletteras om det behövs och därefter sända handlingarna i ärendet med eget yttrande till länsbostadsnämnden.

text: Länsbostadsnämnden beslutar om bidrag och om utbetalning av bidrag. Bostadsstyrelsen sköter utbetalningen.

text: Om sökanden begär det skall länsbostadsnämnden meddela särskilt beslut i fråga om sökandens rätt till bidrag.

text: Länsbostadsnämndens beslut i frågor som avses i denna förordning får överklagas hos bostadsstyrelsen genom besvär.

text: Föreskrifter för tillämpningen av denna förordning meddelas av bostadsstyrelsen. I fråga om föreskrifter för tillämpningen av

text: 2 § 4

text: skall bostadsstyrelsen samråda med arbetsmarknadsstyrelsen.


rpubl:andrar: ändr. 1-3, 5 §§; ny 4 a §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985. De nya bestämmelserna om ränta gäller även i fråga om reparationslån som har beviljats men inte betalats ut före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1990.

text: Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande om fastigheten eller tomträtten har övergått till ny ägare eller tomträttshavare före ikraftträdandet. I sådana ärenden skall dock de nya bestämmelserna tillämpas, om den nya ägaren eller tomträttshavaren begär det och frågan om ersättningslån ännu inte prövats av länsbostadsnämnden.

dcterms:title: Förordning (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus

text: Enligt denna förordning får lån (

text: reparationslån

text: ) lämnas i mån av tillgång på medel för sådana åtgärder som behövs för att undanröja mögel-, röt-, fukt eller korrosionsskador eller andra byggnadstekniska brister i hus i Norrbottens län som innehåller sådana utrymmen som anges i

text: 2 § första stycket bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: Enligt

text: 4 a §

text: lämnas även räntebidrag i vissa fall.

text: Förordning (1985:461).

text: Låne- och bidragsverksamheten utövas av plan- och bostadsverket, länsbostadsnämnderna och kommunerna.

text: Kommunens låneförmedling och annan verksamhet som hänger samman med denna handhas av ett förmedlingsorgan. Kommunstyrelsen är förmedlingsorgan, om inte kommunen beslutar att någon annan kommunal nämnd skall ha hand om verksamheten.

text: Förordning (1989:866).

text: åtgärden i föreskrifter som plan- och bostadsverket meddelar har förklarats som låneberättigad,

text: åtgärden påbörjas under tiden 1 augusti 1982--den 31 december 1985,

text: åtgärden utförs av arbetstagare som anvisas eller godkänns av den offentliga arbetsförmedlingen.

text: Förordning (1989:866).

text: Reparationslån lämnas under förutsättning att

text: Reparationslån löper med bunden ränta från utbetalningsdagen. Räntesatsen samt tidpunkt och villkor för ändring av räntesatsen under lånetiden fastställs med ledning av räntevillkoren för obligationslån utgivna av Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB. Räntepåslaget för fond- och förvaltningsbidrag får vara högst 0,25 procentenheter.

text: På reparationslån tillämpas i övrigt bestämmelserna i

text: om bostadslån för ombyggnad med undantag för bestämmelserna i

text: 8 § första stycket 1

text: och

text: andra stycket

text: samt

text: 38 a

text: och

text: 56 §§

text: Om reparationslånet har betalats ut före den 1 juli 1985 och fastigheten eller tomträtten övergår till ny ägare eller tomträttshavare, skall lånet sägas upp till betalning. Innan länsbostadsnämnden beslutar om uppsägning av lånet, skall nämnden upplysa den nya ägaren eller tomträttshavaren om möjligheten att få lån enligt förordningen (

text: ) om ersättningslån för bostadsändamål och ge denne skälig tid för att ansöka om ett sådant lån.

text: Förordning (1989:866).

beteckning: 4 a §

text: Har beslut om lån meddelats efter den 3 mars 1983 och avser lånet åtgärder beträffande hus i Norrbottens län, lämnas räntebidrag enligt andra--femte styckena om låntagaren är ett allmännyttigt bostadsföretag.

text: Räntebidrag lämnas på begäran av låntagaren till kostnaden för ränta på reparationslånet och den underliggande kredit som belöper på godkänd kostnad för åtgärden. Bidrag lämnas för tiden från dagen för utbetalningen av reparationslånet.

text: Räntebidraget skall motsvara skillnaden mellan den räntekostnad som avses i

text: andra stycket

text: och en garanterad ränta. Den garanterade räntan beräknas på den utestående låneskulden efter en räntesats som för det första året av lånetiden, räknat från dagen för utbetalningen av reparationslånet, skall vara 7,5 procent och som för varje följande år av lånetiden skall höjas med 0,5 procentenheter.

text: Räntebidrag till räntekostnaden för underliggande kredit beräknas på grundval av långivarens besked till låntagaren om ränta och återstående skuld på lånet. Om låntagaren betalar ränta för underliggande kredit efter en räntesats som överstiger den som tillämpas på allmänna lånemarknaden, skall räntekostnaden för lånet beräknas efter sistnämnda räntesats.

text: Räntebidraget till räntekostnaden för reparationslånet betalas ut halvårsvis i efterskott.

text: Förordning (1983:524).

ordinal: 4 a

text: Länsbostadsnämnden beslutar om lån och räntebidrag. Nämnden beslutar även om utbetalning av lån och bidrag.

text: I beslut om lån skall anges lånebelopp och villkor för lånet.

text: Reparationslånen förvaltas av länsbostadsnämnden på uppdrag av Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB.

text: Förordning (1989:583).

text: Länsbostadsnämndens beslut i frågor enligt denna förordning får överklagas hos plan- och bostadsverket.

text: Plan- och bostadsverkets beslut får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1989:866).

text: Föreskrifter för tillämpningen av denna förordning meddelas av plan- och bostadsverket. I fråga om föreskrifter för tillämpningen av

text: 3 § 3

text: skall plan- och bostadsverket samråda med arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Förordning (1989:866).


rpubl:andrar: ändr. 40 §

rpubl:andrar: ändr. 37 §

rpubl:andrar: ändr. 41 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1993. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om avgift enligt

text: 17 §

text: som förfallit till betalning före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 18 §

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 3 § första stycket

text: och

text: 38 §§

text: den dag som regeringen bestämmer, och i övrigt den 18 juli 1994. (I kraft den 1 oktober 1994, 1994:1278).

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om skeppsmätning.

text: Förordning (1994:1278).

text: Om det i en förordning eller annan författning som har beslutats av regeringen förekommer dräktighetstal beräknade enligt äldre föreskrifter skall dessa tal anses motsvara dräktighetstal beräknade enligt den nya förordningen.

text: Om ett svenskt fartyg, försett med ett mätbrev enligt de bestämmelser som gällde före den 18 juli 1982, är oförändrat med avseende på sådant som kan påverka dess bruttodräktighet vid tidpunkten för en mätning enligt den nya förordningen, får i fartygets mätbrev under anmärkningar göras en anteckning om den äldre bruttodräktigheten.

text: Beslut enligt

text: 40 § första meningen

text: som meddelats före den 1 oktober 1994 överklagas hos kammarrätten.

text: Motsvarande gäller för fartyg kölsträckta den 18 juli 1982 eller senare, men före den 18 juli 1994, för vilka bruttodräktigheten beräknats även enligt de regler som gällde före den 18 juli 1982.

dcterms:title: Förordning (1982:647) om skeppsmätning

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Allmänt

text: Genom skeppsmätning fastställs ett fartygs bruttodräktighet och nettodräktighet. I fråga om svenska fartyg fastställs genom skeppsmätning även skrovets största längd och största bredd.

text: Med bruttodräktighet avses ett jämförelsetal baserat på ett fartygs totala inneslutna volym och med nettodräktighet avses ett jämförelsetal baserat bland annat på dess nyttiga volym, fastställt enligt reglerna i bilaga 1 till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention. För fartyg vars längd enligt definitionen i Artikel 2 av skeppsmätningskonventionen understiger 24 meter skall dock nettodräktigheten utgöra 30 procent av bruttodräktigheten. Närmare föreskrifter om mätning och dräktighetsberäkning meddelas av sjöfartsverket.

text: Skeppsmätningsverksamheten övervakas av sjöfartsverket.

text: ------------------------------------------------------------------- Ansvarig Distrikt ---------------------------------------------------------------------

cells: Mätning inom Skellefteå, Sundsvalls och Stockholms sjöfartinspektionsdistrikt

type: rad

cells: Mätning inom Kalmar och Malmö sjöfartsinspektionsdistrikt

cells: Mätning inom Göteborgs och Karlstads sjöfartsinspektionsdistrikt

type: tabell

text: Följande skeppsmätningskontor svarar för mätningarna.

text: Mätningsplikt

text: Ett svenskt skepp som inte har undantagits från registreringsplikt enligt

text: 11 § första stycket sjölagen (1891:35 s. 1)

text: skall mätas.

text: Ett utländskt fartyg som beträffande storleken motsvarar ett svenskt skepp och för vilket avgifter i Sverige skall betalas efter dräktigheten skall mätas. Detta gäller dock inte om fartyget är försett med ett mätbrev utfärdat efter mätning i enlighet med reglerna i bilaga 1 till 1969 års skeppsmätningskonvention eller fartygets mätbrev på grund av överenskommelse med fartygets hemland skall gälla här i riket.

text: Är det tveksamt om ett fartyg är ett skepp får sjöfartsverket pröva om det skall vara mätningspliktigt. För denna prövning skall fartygets ägare eller befälhavaren lämna verket de uppgifter som behövs om fartyget.

text: Efter framställning av vederbörande statsmyndighet i ett annat land får sjöfartsverket besluta om mätning här i riket av ett fartyg, som hör hemma i det främmande landet eller som vid ett svenskt varv byggs för en ägare i det främmande landet.

text: Om ägaren till ett fartyg eller befälhavaren vill låta fartyget mätas i något fall när mätningsplikt inte föreligger, är han berättigad till det.

text: Sjöfartsverket får på begäran av ägaren till ett svenskt fartyg medge att fartyget mäts i utlandet av en svensk skeppsmätare. Verket får också hos vederbörande statsmyndighet i ett annat land hemställa att ett svenskt fartyg eller ett fartyg, som i det främmande landet byggs för en svensk ägare, mäts genom denna myndighets försorg.

text: Om det är nödvändigt för beräkning av avgifter eller för något annat allmänt ändamål får sjöfartsverket besluta om mätning även av skepp som har undantagits från registreringsplikt enligt

text: . Detsamma gäller båtar vars bruttodräktighet uppgår till 20 eller mera.

text: Anmälan till mätning

text: Mätningen av ett mätningspliktigt fartyg som byggs vid ett svenskt eller utländskt varv skall påbörjas, när byggnadsarbetet har kommit så långt att rummet under övre däck kan mätas och i vart fall innan fartyget har försetts med maskineri, isolering eller någon annan anordning som kan hindra en invändig mätning. Varvsägaren eller beställaren skall därför så snart byggnadsarbetet har påbörjats anmäla fartyget till mätning hos det skeppsmätningskontor inom vars distrikt varvet är beläget.

text: Ett mätningspliktigt fartyg som ankommer till riket från utrikes ort skall, om sjöfartsverket inte för ett särskilt fall bestämmer något annat, mätas i den svenska hamn som fartyget först anlöper. Ägaren eller befälhavaren skall därför i god tid, dock senast vid fartygets ankomst till hamnen, anmäla fartyget till mätning hos vederbörande skeppsmätningskontor.

text: Skall ett fartyg i något annat fall än som avses i

text: och

text: 10 §§

text: mätas här i riket, skall ägaren eller befälhavaren ofördröjligen anmäla fartyget till mätning hos vederbörande skeppsmätningskontor.

text: Anmälan till mätning skall göras skriftligen på en blankett som fastställs av sjöfartsverket. I samband med anmälan skall om möjligt till skeppsmätningskontoret ges in ritningar, som visar fartygets allmänna konstruktion, spantruta och linjeritning samt midskepps och långskeppssektion. I övrigt skall ges in de ytterligare ritningar och andra handlingar som kontoret finner nödvändiga.

text: Mätningsförrättning

text: Vid mätningsförrättningen skall fartygets ägare eller befälhavare eller, där det är fråga om ett fartyg under byggnad, varvsägaren se till att skeppsmätaren får det biträde som behövs för att förrättningen skall kunna utföras.

text: Om linjeritning och spantruta saknas för ett fartyg och det bedöms nödvändigt att fastställa fartygets skrovform genom utvändig mätning, får sjöfartsverket besluta att fartyget skall torrsättas för detta ändamål.

text: Mätbevis

text: Sedan mätningen har avslutats skall skeppsmätaren utfärda ett mätbevis på en blankett som fastställs av sjöfartsverket. Beviset skall innehålla alla de uppgifter som behövs för att mätbrev och fartygsbevis skall kunna utfärdas. Det skall tillsammans med ritningar och andra handlingar som har givits in ofördröjligen sändas till sjöfartsverkets centralförvaltning för granskning.

text: Utfärdande av mätbrev

text: På grundval av mätbeviset skall sjöfartsverket efter granskning och eventuella rättelser eller kompletteringar fastställa fartygets bruttodräktighet och nettodräktighet samt utfärda mätbrev för fartyget. Om det krävs för att säkerställa riktiga uppgifter om namn, hemort och registerbeteckning i mätbrevet, får detta inte utfärdas förrän skeppet har registrerats i skeppsregistret.

text: Är fartyget utländskt och mätt i enlighet med

text: 3 § andra stycket

text: utfärdar sjöfartsverket ett dräktighetsbevis.

text: Fartygsbevis

text: När mätningen av ett svenskt fartyg är avslutad skall sjöfartsverket utfärda och tillställa sjöfartsregistret ett fartygsbevis enligt ett formulär som domstolsverket fastställer efter samråd med sjöfartsverket. Vid ommätning eller annan ändring av uppgifter som har lämnats i ett tidigare fartygsbevis behöver ett nytt fartygsbevis bara innehålla de ändrade uppgifterna.

text: Utlämnande av mätbrev

text: Sedan mätbrevet eller dräktighetsbeviset har utfärdats skall det snarast tillställas distriktstullkammaren, gränstullkammaren eller tullkammaren för den ort där fartyget eller dess ägare finns för att mot vederbörlig avgift lämnas ut till fartygets ägare eller befälhavare. Sjöfartsverket får, när det anses lämpligt, besluta om andra tillvägagångssätt för att lämna ut mätbrev.

text: Har någon avgift inte betalats och har mätbrevet eller dräktighetsbeviset inte hämtats inom en månad från den dag då mätbrevet respektive dräktighetsbeviset kom till den tullanstalt som anges i

text: 17 §

text: , skall denna skriftligen påminna den som skall lösa ut handlingen om hans skyldighet. Har mätbrevet eller dräktighetsbeviset trots påminnelse inte lösts inom två månader från den dag då handlingen kom till tullanstalten, skall tullanstalten begära indrivning av obetalda avgifter och dröjsmålsavgifter. Indrivning behöver dock inte begäras för en fordran som understiger 100 kronor om indrivning inte krävs från allmän synpunkt.

text: Bestämmelser om indrivning finns i lagen (

text: ) om indrivning av statliga fordringar m. m. och i

text: indrivningsförordningen (1993:1229)

text: . Vid indrivning får verkställighet enligt

text: utsökningsbalken

text: ske. Överklagande av beslut inverkar inte på skyldigheten att betala avgiften.

text: Förordning (1993:1244).

text: Har ett mätbrev utfärdats för ett utländskt fartyg på framställning av en statsmyndighet i utlandet, skall sjöfartsverket utan dröjsmål till myndigheten sända en bestyrkt avskrift av mätbrevet och av det mätbevis som hör till mätbrevet.

text: Mätbrevets utformning

text: Mätbrevet skall innehålla de uppgifter som sjöfartsverket bestämmer och utfärdas på en blankett som fastställs av verket. Det skall skrivas på svenska och förses med översättning till engelska i den utsträckning sjöfartsverket anser det nödvändigt. Fartyg vars längd enligt definitionen i Artikel 2 av 1969 års internationella skeppsmätningskonvention är minst 24 meter, och som går på internationell resa, skall vara försett med ett internationellt mätbrev vars utformning skall överensstämma med annex II till nämnda konvention.

text: Dräktighetsbevis för ett utländskt fartyg som mätts i enlighet med

text: 3 § andra stycket

text: får utfärdas för högst tre år. Om fartyget inte har bytt nationalitet eller förändrats så att dess brutto- eller nettodräktighet påverkas får sjöfartsverket förlänga giltighetstiden för högst tre år i sänder.

text: På mätbrevet eller dräktighetsbeviset får någon anteckning inte göras av fartygets ägare eller befälhavare eller av någon annan enskild person.

text: Lastrum

text: Slutna rum, avsedda för last som skall lossas från fartyget, skall vara varaktigt märkta med bokstäverna CC på väl synlig plats. Bokstäverna skall ha en höjd av minst 100 millimeter.

text: För ett oljetankfartyg som har tankar avsedda enbart för segregerad barlast, vilka uppfyller kraven i regel 13 i annex I till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, får på ägarens begäran uppgift om den sammanlagda dräktigheten av sådana tankar införas i mätbrevet.

text: Tankarnas dräktighet skall beräknas enligt reglerna för bestämmande av bruttodräktighet i bilaga 1 till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention.

text: Ommätning

text: Om ett fartyg har förändrats beträffande arrangemang, konstruktion, kapacitet, användning av utrymmen, totala antalet passagerare som fartyget får medföra enligt passagerarfartygscertifikat, fastställt fribord eller tillåtet djupgående, så att förändringen kan medföra en ökning av brutto- eller nettodräktigheten, eller, om fartyget är svenskt, har förändrats beträffande skrovets största längd eller största bredd, skall för fartyget utfärdat mätbrev eller dräktighetsbevis upphöra att gälla. Ägaren till fartyget eller befälhavaren skall omedelbart återställa mätbrevet eller dräktighetsbeviset till sjöfartsverket. Anmälan till ommätning skall samtidigt göras till vederbörande skeppsmätningskontor. Om sådan anmälan gäller i tillämpliga delar

text: 12 §

text: Om ett utländskt fartyg har övergått till en svensk ägare, skall det, i den utsträckning som det anses nödvändigt, mätas och förses med ett nytt mätbrev inom en tid av tre månader från den dag då fartyget registrerades i Sverige. Ägaren eller befälhavaren skall genast anmäla fartyget till mätning hos vederbörande skeppsmätningskontor. Om sådan anmälan gäller i tillämpliga delar

text: 12 §

text: Ett fartygs ägare eller befälhavare har rätt att när som helst efter ansökan och anmälan till mätning enligt

text: 12 §

text: få fartyget ommätt, dock med iakttagande av vad som sägs i

text: 28 §

text: Beträffande sådana fartyg som avses i

text: 25 §

text: får sjöfartsverket när som helst bestämma att de skall mätas om.

text: Om ett fartyg har förändrats beträffande kapaciteter, tillåtet antal passagerare eller största tillåtna djupgående så att detta leder till en minskning av fartygets nettodräktighet, får ett nytt internationellt mätbrev inte utfärdas för fartyget förrän tolv månader efter den dag då gällande mätbrev utfärdats, såvida inte fartyget övergått från utländsk till svensk ägare, eller fartyget undergått en väsentlig ombyggnad. Intill dess skall det tidigare utfärdade mätbrevet fortsätta att gälla.

text: När ett fartyg mäts om skall

text: 21 §§

text: gälla i tillämpliga delar i fråga om utfärdande och granskning av mätbevis, fastställande av brutto- och nettodräktighet, utfärdande av fartygsbevis samt utfärdande och utlämnande av mätbrev.

text: Innan en tullanstalt lämnar ut ett mätbrev eller dräktighetsbevis som har utfärdats efter ommätning, skall det äldre mätbrevet eller dräktighetsbeviset, om det finns i behåll, krävas tillbaka och sändas till sjöfartsverket. Om fartyget är svenskt skall tullanstalten vidare se till att tontalsmärken som kan vara inhuggna på fartyget är utplånade.

text: Om byte av mätbrev måste ske i utländsk hamn får sjöfartsverket medge att ett nytt mätbrev lämnas till ägaren utan att det äldre mätbrevet samtidigt återlämnas. Ägaren skall omedelbart efter utbytet sända det äldre mätbrevet till sjöfartsverket.

text: Anteckning i mätbrev

text: Om ett svenskt fartyg har förändrats i något annat hänseende än som sägs i

text: 28 §§

text: och avser förändringen något förhållande om vilket mätbrevet innehåller en uppgift, skall ägaren eller befälhavaren ofördröjligen anmäla förändringen hos sjöfartsverket, en skeppsmätare, en tullanstalt eller en svensk utlandsmyndighet. Därvid skall mätbrevet visas upp för anteckning om förändringen. Avser ändringen ett förhållande som är antecknat i skeppsregistret, skeppsbyggnadsregistret eller båtregistret skall sjöfartsregistret underrättas.

text: Om ett utländskt fartyg, för vilket dräktighetsbevis har utfärdats enligt

text: 21 §

text: , har förändrats på det sätt som anges i

text: första stycket

text: , får förändringen antecknas i beviset av en sådan myndighet som anges i sistnämnda stycke, om fartygets ägare eller befälhavaren ansöker om det och förändringen styrks.

text: Om anteckningen verkställs av en skeppsmätare, en svensk utlandsmyndighet eller en tullanstalt, skall sjöfartsverket skyndsamt underrättas.

text: Om ägaren begär det får, i stället för anteckning enligt första eller

text: andra stycket

text: , sjöfartsverket utfärda ett nytt mätbrev eller dräktighetsbevis med de ändrade uppgifterna införda. Det äldre mätbrevet eller dräktighetsbeviset skall tillställas sjöfartsverket innan det nya mätbrevet respektive dräktighetsbeviset lämnas ut, om inte sjöfartsverket har medgivit något annat.

text: Förkommet mätbrev

text: Om det kan antas att ett mätbrev som har utfärdats av en svensk myndighet för ett svenskt fartyg har förstörts eller kommit bort, skall ägaren eller befälhavaren anmäla förhållandet hos sjöfartsverket. Om verket finner att sannolika skäl talar för att mätbrevet inte längre finns, skall verket, om det inte i övrigt finns några hinder mot det, utfärda ett nyttmätbrev. Sjöfartsverket får förelägga fartygets ägare eller befälhavare att lägga fram den utredning som behövs i saken.

text: Vad som nu har sagts gäller också om ägaren av eller befälhavaren på ett utländskt fartyg hos sjöfartsverket anmäler att ett för fartyget ännu gällande mätbrev eller dräktighetsbevis, som har utfärdats av en svensk myndighet, har förstörts eller kommit bort.

text: Skadat mätbrev

text: Om ett mätbrev eller dräktighetsbevis som har utfärdats av en svensk myndighet har skadats eller förslitits så att handlingen inte vidare är lämplig att använda, får sjöfartsverket utfärda ett nytt mätbrev respektive dräktighetsbevis. Innan det nya mätbrevet eller dräktighetsbeviset lämnas ut skall det äldre mätbrevet respektive dräktighetsbeviset tillställas sjöfartsverket, om inte verket har medgivit något annat.

text: Avregistrering m.m.

text: Om ett svenskt fartyg övergår till utländsk ägare, upphör fartygets mätbrev att gälla tre månader efter den dag då fartyget avregistrerats i Sverige, om fartyget registreras i en stat vars regering anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention. I annat fall upphör mätbrevet att gälla omedelbart vid(avregistreringen. Dock gäller mätbrevet för fartygets första avgång från svensk hamn om fartyget finns här i riket vid nationalitetsändringen. Mätbrevet skall så snart det upphört att gälla sändas till sjöfartsverket. Detsamma gäller om fartyget förstörs.

text: Registreras fartyget i en stat vars regering anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention skall sjöfartsverket utan dröjsmål till skeppsmätningsmyndigheten i vederbörande stat översända avskrift av det mätbrev som gällde för fartyget vid tidpunkten för nationalitetsändringen och avskrift av de beräkningar som legat till grund för detta mätbrev.

text: Avgifter

text: Sjöfartsverket fastställer avgifter för mätning och andra förrättningar enligt denna förordning.

text: Avgiften för mätning av ett fartyg skall med det undantag som anges i

text: tredje stycket

text: betalas av fartygets ägare.

text: Har en skeppsmätare i enlighet med

text: 7 § första meningen

text: företagit en resa för att mäta ett svenskt fartyg utom riket, skall fartygets ägare på begäran av sjöfartsverket betala den resekostnads- och traktamentsersättning som skeppsmätaren och hans biträde är berättigade till.

text: För ommätning som sjöfartsverket har beslutat får avgift tas ut endast om det vid mätningen har framkommit att fartyget har förändrats på ett sätt som bort föranleda ommätning.

text: Kontroll av mätbrev ombord

text: om fartygets karakteristiska kännemärken svarar mot uppgifterna i mätbrevet,

text: om fartyget har förändrats på ett sätt som påverkar brutto- eller nettodräktigheten.

text: Tjänsteman vid sjöfartsverket, tullverket eller kustbevakningen får när som helst ta del av ett fartygs mätbrev. Om mätbrevet gäller här i riket och om så kan ske utan väsentligt hinder för fartyget får de även ombord på detta undersöka

text: Om det vid undersökningen kommer fram att uppgifterna i mätbrevet inte stämmer överens med de verkliga förhållandena, skall saken anmälas hos sjöfartsverket.

text: Förordning (1988:481).

text: besluta att fartyget skall mätas om, om fartyget är svenskt eller hör hemma i ett land vars regering inte anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention och det av anmälan framgår att fartyget har förändrats så att brutto- eller nettodräktigheten borde vara större än vad som framgår av mätbrevet,

text: underrätta regeringen i fartygets hemland, om fartyget hör hemma i ett land vars regering anslutit sig till 1969 års internationella skeppsmätningskonvention.

text: När sjöfartsverket har mottagit en sådan anmälan som anges i

text: 37 §

text: skall verket utan dröjsmål

text: Om sjöfartsverket från vederbörande statsmyndighet i ett annat land får underrättelse om att ett svenskt fartyg vid undersökning i det främmande landet har varit försett med ett mätbrev vars uppgifter inte stämmer överens med de verkliga förhållandena, skall verket genast på lämpligt sätt vidta rättelse. Så snart rättelsen har skett, skall besked om förhållandet lämnas till nämnda statsmyndighet.

text: Ansvarsbestämmelser

text: Den som underlåter att göra anmälan enligt 9-11, 25 eller

text: 26 §

text: döms till böter.

text: Förordning (1982:913).

text: Den som underlåter att fullgöra skyldighet enligt

text: 13 §

text: eller att fullgöra anmälningsskyldighet enligt

text: 31 § första stycket

text: döms till penningböter. Till samma straff döms den som bryter mot föreskriften i

text: 22 §

text: eller som i sådant fall som avses i

text: 37 §

text: vägrar att visa upp fartygets mätbrev.

text: Förordning (1991:1371).

text: Mål om ansvar för brott mot denna förordning tas upp av en tingsrätt som är behörig enligt

text: 19 kap.

text: rättegångsbalken

text: eller

text: och

text: 338 §§

text: sjölagen (1891:35 s. 1)

text: Besvär

text: Sjöfartsverkets beslut i särskilda fall enligt denna förordning får överklagas hos kammarrätten genom besvär.

text: Andra beslut av sjöfartsverket enligt förordningen får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Mätning enligt andra regler

text: Om mätning av svenska fartyg för fart genom Suezkanalen eller Panamakanalen finns särskilda bestämmelser.

text: Sjöfartsverket får efter särskild mätning utfärda bihang, appendix, till fartygets mätbrev med angivande av dräktigheter beräknade efter andra regler än dem som anges i denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1982:668) om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner

rdfs:label: Finansdepartementet ESA

text: Bestämmelserna i denna förordning skall iakttas av de statliga myndigheterna vid utformningen och utsändandet av blanketter som skall användas huvudsakligen av näringsidkare eller kommuner för att lämna uppgifter som myndigheterna begär. De gäller också då uppgifterna skall lämnas på annat medium än blankett. Bestämmelserna gäller även när myndighet uppdrar åt ett annat organ, statligt eller privat, att genomföra en uppgiftsinsamling.

text: Vad som i denna förordning föreskrivs om statliga myndigheter avser inte myndigheter under riksdagen och inte heller kommittéer eller särskilda utredare enligt

text: kommittéförordningen (1976:119)

text: De uppgifter som skall lämnas enligt en blankett skall vara utvalda och definierade så att uppgiftslämnandet begränsas till den information som behövs med hänsyn till ändamålet och så att uppgiftslämnandet underlättas så långt möjligt.

text: Innan myndigheten beslutar om ett nytt formulär till blankett eller om en icke obetydlig ändring i ett tidigare fastställt formulär, skall myndigheten samråda med organisation eller annan som kan anses företräda de näringsidkare och kommuner som skall lämna uppgifterna.

text: Om uppgifter skall inhämtas genom enkät till näringsidkare eller kommuner, skall samråd också äga rum i fråga om urvalet av uppgiftslämnare och tiden för enkätens genomförande.

text: Samråd får underlåtas om det är uppenbart obehövligt eller skulle stå i strid med uppgiftsinhämtandets syfte. Samråd får också underlåtas om tiden inte medger det.

text: den bestämmelse, enligt vilken skyldighet att lämna uppgifterna föreligger,

text: vilka slag av uppgiftslämnare som enkäten avser,

text: vad uppgiftslämnaren har att iaktta när enkäten besvaras,

text: vad uppgifterna skall användas till,

text: om samråd har förekommit enligt

text: 3 §

text: och, om så är fallet, med vem samrådet har ägt rum.

text: Om myndigheten beslutar att inhämta uppgifter genom enkät till näringsidkare eller kommuner, skall i beslutet anges

text: Uppgift om beslutets innehåll skall tillställas var och en som anmodas att lämna uppgifter. Om det inte föreligger någon skyldighet att lämna uppgifterna, skall detta tydligt anges i enkäten.

text: Fristen för besvarande av en enkät till näringsidkare eller kommuner skall vara minst tre veckor räknat från enkätens utsändande, om det inte finns särskilda skäl för någon annan tidsfrist eller en annan tidsfrist är föreskriven i lag eller förordning.

text: Hos myndigheten skall finnas en förteckning över myndighetens planerade och beslutade enkäter till näringsidkare och kommuner.


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-4 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ny 5 a §

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3 §§; ny 2 a §; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988, då förordningen (

text: ) om stöd till radio- och kassettidningar skall upphöra att gälla.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om stöd som har beslutats före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1982:669) om stöd till radio- och kassettidningar

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: För sådana radio- och kassettidningar som anges i

text: 2 §

text: kan statligt stöd utgå enligt denna förordning.

text: Med dagstidning avses i denna förordning detsamma som i förordningen (

text: ) om statligt stöd till dagstidningar.

text: Förordning (1985:387).

text: Stöd får ges till utgivning av sådana radiotidningar som avses i lagen (

text: ) om radiotidningar.

text: Kassettidningen skall vara en för synskadade avsedd upptagning, på kassettband eller annan anordning, som kan läsas, avlyssnas eller på något annat sätt uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel.

text: Upptagningen får innehålla endast

ordinal: a

text: en version av en dagstidning eller

ordinal: b

text: dels en version av en dagstidning, dels en sammanställning av material ur samma dagstidning och ur ytterligare en eller flera dagstidningar av vilka versioner sänds som radiotidningar eller sprids som kassettidningar.

text: Förordning (1985:387).

text: Stöd får också ges till utgivning av sådana kassettidningar som uppfyller följande villkor:

text: Stöd får endast lämnas till utgivning av en sådan radio- eller kassettidning för vilken abonnenterna betalar ett pris som motsvarar abonnemangspriset för förlagan till versionen.

text: Om en synskadad abonnerar på en radio- eller kassettidning och en förlaga till denna, får stöd lämnas om priset för de båda abonnemangen är 110 procent av abonnemangspriset för förlagan.

text: sådant material som avses i

text: 2 § andra stycket 1

text: och 2,

text: uppgifter om hur detta material har disponerats och

text: sådana uppgifter om ställföreträdare för särskilda utgivare som avses i

text: 20 § lagen (1982:521)

text: om ansvarighet för radio- och kassettidningar.

text: Förordning (1985:387).

text: Stöd lämnas inte till utgivning av kassettidningar om det på kassettbanden eller anordningarna finns upptagningar som innehåller annat än

text: Stödet skall bidra till att så många synskadade som möjligt inom en region får tillgång till någon dagstidning. Även behovet av politisk mångfald skall beaktas.

text: Stödet får avse kostnader för framställningen och distributionen av radio- eller kassettidningen.

text: Förordning (1985:387).

text: Frågor om stöd prövas av taltidningskommittén efter ansökan från ägaren till det tidningsföretag som ger ut radio- eller kassettidningen.

text: Förordning (1983:500).

text: Taltidningskommittén får bestämma villkor för stödet. Sådant villkor får förbindas med skyldighet för mottagaren att betala tillbaka det belopp som har utgått eller en del av det, om villkoret inte uppfylls.

beteckning: 5 a §

text: Synskadade, som abonnerar på upplästa radiotidningar, kan få disponera utrustning för mottagning av sådana tidningar.

text: Taltidningskommittén skall fördela tillgängliga mottagarutrustningar mellan de synskadade som önskar abonnera på en radiotidning. Taltidningskommittén får meddela föreskrifter för rätten att disponera mottagarutrustningar. Sådana föreskrifter får inte avse skyldighet för synskadade att betala avgifter för denna rätt.

text: Kommittén bör bereda Handikappinstitutet tillfälle att yttra sig i frågor som rör mottagarutrustningar för radiotidningar.

text: Förordning (1985:51).

ordinal: 5 a

text: Beslut av taltidningskommittén enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Taltidningskommittén får meddela de föreskrifter som kan behövas för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1983. Beträffande svenska medborgare som har hemvist i Finland träder dock

text: 50 §

text: i kraft först den dag regeringen bestämmer.

text: Lag (1982:1134).

text: Genom den nya lagen upphävs

text: namnlagen (1963:521)

text: . Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till föreskrifter som har ersatts av bestämmelser i den nya lagen, tillämpas i stället de nya bestämmelserna.

text: Lag (1982:1134).

text: Om inte annat sägs i det följande, tillämpas den nya lagen även i fall då anmälan eller ansökan har gjorts före ikraftträdandet men då ännu inte har slutligt prövats.

text: Lag (1982:1134).

text: Förnamn och släktnamn som har förvärvats enligt den gamla lagen anses som förnamn respektive efternamn som har förvärvats enligt den bestämmelse i den nya lagen som gäller för motsvarande fall. Tilläggsnamn som avses i den gamla lagen anses som mellannamn enligt den nya lagen.

text: Lag (1982:1134).

text: Om en kvinna, som enligt bestämmelser före den gamla lagen bär sitt eget och en makes efternamn i förening, ingår nytt äktenskap, anses namnen vid tillämpning av den nya lagen som ett efternamn vilket har förvärvats på grund av ett tidigare äktenskap.

text: Lag (1982:1134).

text: Bestämmelsen i

text: 13 § 7

text: tillämpas inte i fall då en ansökan har kommit in till patent- och registreringsverket före den nya lagens ikraftträdande.

text: Lag (1982:1134).

text: I fråga om verkan av dom, genom vilken fastställs att en man inte är far till ett barn, tillämpas den gamla lagen i fall då dom i första instans har meddelats före den nya lagens ikraftträdande.

text: Lag (1982:1134).

text: Bestämmelsen i

text: 48 §

text: om samtycke av barn över 12 år tillämpas inte i fall då en anmälan eller ansökan har gjorts före den nya lagens ikraftträdande.

text: Lag (1982:1134).

text: Har kvinnan i ett äktenskap före ikraftträdandet förvärvat mannens efternamn eller vid äktenskapets ingående före ikraftträdandet behållit ett annat efternamn än det namn som hon har burit som ogift och har makarna inte därefter bytt efternamn, får de som gemensamt efternamn anta det namn som hustrun senast har burit som ogift. Förvärvet av det gemensamma namnet görs genom att makarna gemensamt anmäler namnbytet till Skatteverket. Ett sådant förvärv skall anses ha skett med stöd av

text: 9 §

text: i den nya lagen.

text: Lag (2003:652).

rpubl:andrar: nuvarande 2-7 p i övergångsbest. betecknas 3-8 p; ändr. 1 p övergångsbest.; nya 50, 51, 52 §§, rubr. närmast före nya 50 §, 2 p i övergångsbest.; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 50, 51 §§

rpubl:andrar: ikrafttr. i viss del

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Den som före utgången av juni 1988 har lagt till, bytt eller strukit förnamn med stöd av

text: 31 §

text: får ytterligare en gång ansöka om tillägg, byte eller strykning av förnamn enligt

text: 31 § andra stycket

text: i dess nya lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 8, 31, 32, 45 §§; ny 9 p i övergångsbest.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.

text: Namnärende hos pastorsämbetet eller riksskatteverket som inte har avgjorts före ikraftträdandet skall prövas av skattemyndigheten.

text: I fråga om överklagande av beslut av pastorsämbetet som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 48 §

rpubl:andrar: ändr. 45, 48 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 men tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan. I mål som anhängiggörs hos Regeringsrätten från och med den 1 januari 1998 skall dock Riksskatteverket föra det allmännas talan.

rpubl:andrar: ändr. 36 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2002:607

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004.

text: Äldre föreskrifter i

text: 17 §

text: gäller fortfarande om anmälan gjorts till skattemyndighet före ikraftträdandet.

text: Äldre föreskrifter i

text: 37 § första stycket

text: gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

text: Äldre föreskrifter i

text: 47 § andra stycket andra meningen

text: gäller fortfarande om efternamn förvärvats efter anmälan till skattemyndighet.

rpubl:andrar: ny 23 a §, rubr. närmast före 23 a §

rpubl:andrar: ändr. 43 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 5, 11, 33 §§, rubr. närmast före 1, 2 §§; ny 49 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 september 2016.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål som har avgjorts av Patentbesvärsrätten före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 43 §: ändr. 42 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1982:670 i lydelse enligt SFS 2016:203

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Efternamn

text: Förvärv av efternamn genom födelsen

text: Barn till föräldrar med gemensamt efternamn förvärvar genom födelsen det namnet.

text: Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar barnet genom födelsen det efternamn som det senast födda syskonet bär.

text: Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och är

text: andra stycket

text: inte tillämpligt, anses barnet genom födelsen ha förvärvat det av föräldrarnas efternamn som anmäls till Skatteverket inom tre månader efter födelsen. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som nu har sagts, anses barnet genom födelsen ha förvärvat moderns efternamn.

text: Fastställs inte faderskapet inom tre månader efter födelsen, anses barnet genom födelsen ha förvärvat moderns efternamn.

text: Lag (2012:66).

text: Förvärv av efternamn genom adoption

text: Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet.

text: Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär.

text: Har adoptivföräldrarna olika efternamn och är

text: andra stycket

text: inte tillämpligt, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det av adoptivföräldrarnas efternamn som dessa anmäler i adoptionsärendet. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av adoptivföräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som nu har sagts, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen adoptivmoderns efternamn eller, om adoptivföräldrarna är av samma kön, det efternamn som den äldre av dem bär.

text: Lag (2002:607).

text: Den som adopteras av en person ensam förvärvar genom adoptionen det efternamn som denne bär. I stället för detta namn kan den som adopteras genom adoptionen förvärva ett efternamn som adoptivföräldern senast har burit som ogift, om denne anmäler detta namn i adoptionsärendet. Om en make adopterar den andra makens barn, medför det dock inte någon ändring av barnets efternamn.

text: Domstolen kan i adoptionsärendet besluta att den som adopteras skall behålla det efternamn som han eller hon hade före adoptionen.

text: Byte till förälders efternamn, m.m.

text: Den som vill byta ett efternamn som har förvärvats genom födelsen enligt 1 eller

text: 49 a §

text: till ett annat efternamn som bärs av någon av föräldrarna kan göra detta genom anmälan till Skatteverket. Har föräldern förvärvat sitt namn enligt 9 eller

text: 10 §

text: genom äktenskap med någon annan än den andra föräldern, krävs att maken i detta äktenskap samtycker till namnbytet.

text: Genom anmälan till Skatteverket kan byte även ske till ett efternamn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift.

text: Den som har bytt efternamn enligt första eller

text: andra stycket

text: och som vid namnbytet var under 18 år kan genom anmälan till Skatteverket byta till ett annat namn som anges i något av dessa stycken.

text: Lag (2012:66).

text: Om ett barn under 18 år bär någon av föräldrarnas namn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för byte av barnets efternamn enligt

text: 5 §

text: att föräldern har samtyckt till namnbytet eller att domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 6 §§

text: tillämpas också då den som har adopterats vill byta ett efternamn som har förvärvats enligt 2 eller

text: 3 §

text: till ett annat efternamn som bärs av någon av adoptivföräldrarna eller som någon av dem senast har burit som ogift. Detsamma gäller om den som har adopterats har behållit sitt efternamn från tiden före adoptionen och vill byta det till ett efternamn som nyss har angetts.

text: Ett barn under 18 år, som för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem har tagits emot av någon annan än barnets föräldrar, kan genom anmälan till Skatteverket byta sitt efternamn till ett namn som bärs av den eller dem som har tagit emot barnet eller till ett namn som bärs av någon av dem, om den eller de vars namn avses har samtyckt till namnbytet och domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa.

text: Den som har bytt efternamn enligt

text: första stycket

text: kan genom anmälan till Skatteverket byta tillbaka till det efternamn som han eller hon har burit närmast före det namnbytet.

text: Lag (2003:652).

text: Byte till makes efternamn

text: De som ingår äktenskap kan välja antingen att ha den enes efternamn som gemensamt efternamn eller att behålla var och en sitt efternamn från tiden närmast före äktenskapet.

text: De som ingår äktenskap skall anmäla sitt val av efternamn till Skatteverket senast i samband med vigseln. Har de valt att ha den enes efternamn som gemensamt efternamn förvärvar den andre det namnet vid vigseln.

text: Efternamn får antas som gemensamt efternamn endast om den vars namn avses lämnar sitt samtycke och namnet inte har förvärvats genom ett tidigare äktenskap.

text: Lag (2003:652).

text: En make som vid äktenskapets ingående har behållit sitt efternamn kan med den andra makens samtycke senare under äktenskapet genom anmälan till Skatteverket byta sitt efternamn till den andra makens efternamn.

text: Den som har bytt efternamn enligt

text: första stycket

text: eller enligt

text: 9 §

text: kan under eller efter äktenskapet genom anmälan till Skatteverket byta till det efternamn som han eller hon senast har burit som ogift.

text: Byte under äktenskapet till en makes efternamn får inte avse ett efternamn som den maken har förvärvat genom ett tidigare äktenskap eller ett efternamn som maken under äktenskapet har bytt till enligt

text: andra stycket

text: eller enligt 5 eller

text: 7 §

text: . En make som under äktenskapet har bytt efternamn kan inte därefter byta till den andra makens efternamn.

text: Lag (2003:652).

text: Byte till andra efternamn

text: Den som vill byta sitt efternamn till ett nybildat efternamn eller till ett efternamn som inte kan förvärvas på någon av de grunder som anges i

text: och

text: 49 a §§

text: kan ansöka om tillstånd till bytet hos Patent- och registreringsverket. Den som en gång har bytt efternamn efter en sådan ansökan får på nytt byta efternamn på detta sätt endast om det finns särskilda skäl.

text: Avser ansökningen ett barn under 18 år, kan Patent- och registreringsverket som villkor för namnbytet uppställa att domstol har funnit att detta är förenligt med barnets bästa.

text: Med byte av efternamn enligt denna paragraf jämställs ändring av efternamns stavning.

text: Lag (2012:66).

text: namn som till bildning, uttal eller stavning har en sådan språklig form att det inte är lämpligt som efternamn här i landet,

text: namn som är i bruk som förnamn, om det inte finns särskilda skäl att namnet ändå skall få bäras som ett nybildat efternamn,

text: dubbelnamn,

text: namn som kan uppfattas som en benämning på järnvägsstationer, postkontor eller liknande och därför kan medföra olägenhet eller i övrigt kan vilseleda allmänheten,

text: namn som kan väcka anstöt, eller

text: namn som kan antas leda till obehag för den som bär det.

text: Som nybildat efternamn får inte godkännas

text: ett efternamn som någon annan enligt lag bär eller har rätt att bära,

text: ett allmänt känt efternamn som har burits av en utdöd släkt,

text: ett allmänt känt utländskt efternamn,

text: någon annans konstnärsnamn eller ett likartat namn som är allmänt känt,

text: en beteckning för en stiftelse, en ideell förening eller någon liknande sammanslutning,

text: någon annans här i riket skyddade firma eller varumärke eller ett annat kännetecken som har inarbetats för någon annan i en näringsverksamhet här i riket, eller

text: en titel på någon annans skyddade litterära eller konstnärliga verk, om titeln är egenartad, eller ett särskilt skapat namn som förekommer i ett sådant verk och vars utnyttjande skulle innebära en kränkning av någon annans upphovsrätt till verket.

text: Som efternamn, vare sig det är nybildat eller ej, får inte godkännas namn som lätt kan förväxlas med

text: Har någon efter ansökan förvärvat ett nybildat efternamn, utgör vad som sägs i

text: första stycket 1

text: inte hinder för föräldrar, syskon eller syskonbarn att med förvärvarens samtycke erhålla det namnet efter ansökan hos patent- och registreringsverket. Har det förra förvärvet gjorts av flera, fordras samtycke av dem alla.

text: Utan hinder av 12 eller

text: 13 §

text: kan, om det finns särskilda skäl, byte ske till ett efternamn som är bildat av faders eller moders förnamn med tillägg av ändelsen son eller dotter eller till ett efternamn som sökanden har burit tidigare utan att ha förlorat det enligt

text: 19 §§

text: I övrigt kan byte till ett efternamn ske utan hinder av 12 eller

text: 13 §

text: endast om det finns synnerliga skäl.

text: Ändring av efternamns genusform

text: Ändring av ett utländskt efternamns genusform anses inte som byte till annat efternamn. Sådan ändring sker genom anmälan till Skatteverket.

text: Lag (2003:652).

text: Förlust av efternamn

text: Fastställs det att en man inte är far till ett barn som på grund av faderskapet har förvärvat mannens efternamn eller ett efternamn som mannen har burit, förlorar barnet det efternamnet. I stället förvärvar barnet moderns efternamn vid tiden för barnets födelse. Barnet anses då ha förvärvat det namnet enligt

text: 1 §

text: Finns det synnerliga skäl, får domstol tillåta att barnet behåller sitt efternamn. Sådant tillstånd meddelas, om frågan angående faderskapet prövas av domstol, i samband med domen. I annat fall prövas namnfrågan efter särskild ansökan, som skall ha kommit in till domstolen inom en månad efter fastställelsen.

text: Har någon genom anmälan till Skatteverket förvärvat ett efternamn som han eller hon inte har rätt till och är det inte fråga om fall som avses i

text: 16 §

text: , skall domstol på talan av den vars namn sålunda har förvärvats besluta att namnet förloras, om inte synnerliga skäl talar för att namnet får behållas. Den som på detta sätt förlorar sitt namn återfår det efternamn han eller hon hade före anmälningen.

text: Lag (2003:652).

text: Har någon efter ansökan hos patent- och registreringsverket bytt till ett efternamn som han eller hon inte har burit tidigare och uppstår olägenhet för någon annan till följd av sådan risk för förväxling som anges i

text: 13 § första stycket

text: , skall domstol på talan av den andre besluta att den som har erhållit namnet förlorar detta, om inte synnerliga skäl talar för att han eller hon får behålla det. Den som på detta sätt förlorar sitt namn återfår det efternamn han eller hon hade före ansökningen.

text: Förlorar någon sitt efternamn enligt

text: 18 §§

text: skall domstolen, om talan förs om detta, besluta att också den som genom denne har förvärvat eller i övrigt har rätt att bära namnet förlorar namnet eller rätten att bära det, om inte synnerliga skäl talar mot detta. Detsamma gäller om någon som borde ha förlorat sitt efternamn enligt

text: 18 §§

text: har avlidit.

text: Förlorar någon sitt efternamn enligt

text: första stycket

text: , skall domstolen med tillämpning av

text: 10 §§

text: fastställa det namn som förvärvas i stället för det som förloras.

text: Särskilt skydd för egenartade efternamn

text: Har någon förvärvat ett egenartat efternamn, får ett namn som lätt kan förväxlas med detta användas av någon annan endast om han eller hon enligt denna lag kan åberopa rätt till namnet eller om han eller hon eller släkten av ålder eller annars enligt ortens sed har burit det som tillnamn.

text: Ingen får obehörigen, till nackdel för den som har förvärvat ett egenartat efternamn, i näringsverksamhet använda en firma, ett varumärke eller ett annat kännetecken som lätt kan förväxlas med namnet. Med firma likställs beteckning för stiftelse, ideell förening eller därmed jämförlig sammanslutning.

text: Ett efternamn skall anses som egenartat, om det är ägnat att utmärka tillhörigheten till en viss släkt.

text: Har ett konstnärsnamn eller ett liknande namn blivit allmänt känt och har någon annan en äldre rätt till ett egenartat efternamn med vilket konstnärsnamnet lätt kan förväxlas, måste den andre inom rimlig tid inskrida mot användandet. Annars får konstnärsnamnet användas utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 20 §

text: Första stycket tillämpas även i fall då ett kännetecken av det slag som anges i

text: 20 § andra stycket

text: har inarbetats och någon annan har en äldre rätt till ett egenartat efternamn med vilket kännetecknet lätt kan förväxlas.

text: I de fall som avses i första eller

text: andra stycket

text: kan domstol efter vad som är skäligt föreskriva att konstnärsnamnet eller kännetecknet får användas endast på ett särskilt sätt.

text: Talan om fastställelse huruvida en rätt till ett egenartat efternamn består eller ej eller huruvida ett förfarande utgör intrång i en sådan rätt eller ej får prövas av domstol, när det råder ovisshet om förhållandet och ovissheten är till nackdel för den som har väckt talan.

text: Den som gör intrång i någon annans rätt till ett egenartat efternamn är skyldig att ersätta den andres skada, om han eller hon har insett eller borde ha insett att förfarandet var till nackdel för denne. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skall hänsyn tas även till lidande och övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse.

text: Föräldraskap enligt

text: 1 kap. 9 § föräldrabalken

text: Det som sägs i

text: 1 § fjärde stycket

text: och

text: 16 §

text: om far och faderskap tilllämpas också i fråga om förälder och föräldraskap enligt

text: 1 kap. 9 § föräldrabalken

text: Lag (2005:442).

text: Mellannamn

text: En make som har förvärvat den andra makens efternamn får bära ett tidigare efternamn som mellannamn.

text: Har makar olika efternamn får en av dem, med den andres samtycke, bära den andres efternamn som mellannamn, om inte detta har förvärvats på grund av ett tidigare äktenskap. Rätten för en make att med den andra makens samtycke börja bära dennes efternamn som mellannamn gäller även sedan äktenskapet har upplösts. En efterlevande make får utan samtycke börja bära ett sådant mellannamn.

text: Har barn förvärvat ett efternamn som bärs av enbart den ena av föräldrarna får barnet bära den andra förälderns efternamn som mellannamn.

text: Om en förälder förvärvar ett nytt efternamn genom äktenskap med någon annan än den andra föräldern krävs att maken i detta äktenskap samtycker till att barnet bär detta namn som mellannamn.

text: Den som har adopterats av makar med gemensamt efternamn och som har förvärvat det namnet får som mellannamn bära sitt efternamn från tiden före adoptionen. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har adoptivbarnet förvärvat ett efternamn som en av dem bär, får adoptivbarnet som mellannamn bära den andra adoptivförälderns efternamn eller sitt efternamn från tiden före adoptionen.

text: Om den som adopterats har behållit sitt tidigare efternamn, får han eller hon som mellannamn bära ett efternamn som bärs av adoptivföräldrarna eller en av dem.

text: Om en adoptivförälder förvärvar ett nytt efternamn genom äktenskap med någon annan än den andra adoptivföräldern, krävs att maken i detta äktenskap samtycker till att den som har adopterats bär detta namn som mellannamn.

text: Den som har adopterats av en person ensam och som har förvärvat adoptivförälderns efternamn får som mellannamn bära sitt namn från tiden före adoptionen.

text: Om den som adopterats har behållit sitt tidigare efternamn, får han eller hon som mellannamn bära adoptivförälderns efternamn.

text: Om adoptivföräldern förvärvar ett nytt efternamn genom äktenskap, krävs att maken i detta äktenskap samtycker till att den som har adopterats bär detta namn som mellannamn.

text: Har ett barn under 18 år för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem tagits emot av några andra än barnets föräldrar och har barnet bytt sitt efternamn till ett efternamn som bärs av enbart den ena av dem som har tagit emot barnet, får barnet med samtycke av den andre av dem som har tagit emot barnet bära dennes efternamn som mellannamn.

text: Bestämmelserna i

text: 28 §§

text: medför inte rätt att samtidigt bära mer än ett mellannamn. Mellannamnet skall alltid bäras närmast framför efternamnet.

text: Den som vill bära ett mellannamn skall anmäla detta namn till Skatteverket. Vill han eller hon inte längre bära mellannamnet skall anmälan härom göras till Skatteverket.

text: Lag (2003:652).

text: Förnamn m.m.

text: Varje barn skall ges ett eller flera förnamn, som inom tre månader från födelsen skall anmälas till Skatteverket.

text: Lag (2003:652).

text: Den som enligt

text: 30 §

text: har förvärvat ett enda förnamn kan genom anmälan till Skatteverket förvärva ytterligare ett eller flera förnamn.

text: Den som enligt

text: 30 §

text: har förvärvat flera förnamn kan genom anmälan till Skatteverket byta ut, stryka eller lägga till ett eller flera förnamn. Ett av de förnamn som har förvärvats enligt

text: 30 §

text: skall dock alltid behållas.

text: Anmälan enligt denna paragraf får göras endast en gång.

text: Lag (2003:652).

text: Ändring av ordningsföljden mellan två eller flera förnamn kan göras genom anmälan till Skatteverket. Genom en sådan anmälan får även stavningen ändras, om inte namnets uttal ändras genom detta.

text: Lag (2003:652).

text: Tillägg, ändring eller strykning av förnamn kan i andra fall än som avses i

text: och

text: 49 a §§

text: ske efter ansökan hos Patent- och registreringsverket, om det finns särskilda skäl.

text: Lag (2012:66).

text: Som förnamn får inte godkännas namn som kan väcka anstöt eller kan antas leda till obehag för den som skall bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn.

text: Förnamn som anmäls till Skatteverket enligt 30 eller

text: 31 §

text: förvärvas genom anmälningen, om det inte finns något hinder enligt

text: första stycket

text: mot att namnet godkänns.

text: Lag (2003:652).

text: Den som invid ett förnamn vill bära ett gårdsnamn, som han eller hon har anknytning till genom släktskap eller äktenskap och som enligt gammal sedvänja är i bruk som tillnamn, kan anmäla gårdsnamnet till Skatteverket. Vill han eller hon inte längre använda gårdsnamnet, kan anmälan härom göras till Skatteverket.

text: Lag (2003:652).

text: Förfarandet i mål och ärenden enligt denna lag

text: Anmälan till Skatteverket m.m.

text: Anmälan till Skatteverket skall göras skriftligen.

text: görs till Försäkringskassan,

text: vid vigsel görs om efternamn till vigselförrättaren och vid dop inom svenska kyrkan görs om förnamn till dopförrättaren.

text: Lag (2004:811).

text: Som anmälan till Skatteverket anses anmälan som

text: Beslut av Skatteverket får överklagas hos den förvaltningsrätt inom vars domkrets klaganden vid tidpunkten för beslutet var folkbokförd.

text: Om behörig förvaltningsrätt enligt

text: första stycket

text: inte finns, överklagas Skatteverkets beslut hos Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2010:10).

text: 38 § Har upphävts genom lag (1991:493).

text: Ansökan hos patent- och registreringsverket

text: Ansökningar hos patent- och registreringsverket skall göras skriftligen. De skall innehålla uppgift om sökandens postadress och om skälen för ansökningen. Till ansökningen skall fogas ett personbevis.

text: Sökanden skall betala ansökningsavgift. Regeringen bestämmer avgiftens storlek.

text: Lag (1991:493).

text: Har sökanden inte iakttagit vad som är föreskrivet om en ansökan eller finner patent- och registreringsverket annars att det föreligger hinder för att bifalla ansökningen, skall verket förelägga sökanden att yttra sig eller göra rättelse samt erinra att ansökningen annars kan avskrivas.

text: Finner verket även efter det att sökanden har yttrat sig att ansökningen inte kan bifallas, skall ansökningen avslås, om det inte finns anledning att förelägga sökanden på nytt.

text: Föreläggande enligt denna paragraf skall delges sökanden.

text: Är i fall som avses i

text: 11 §

text: ansökningshandlingarna fullständiga och finns det inte något hinder för bifall till ansökningen, skall ansökningen kungöras av patent- och registreringsverket i Post- och Inrikes Tidningar, om verket inte finner att ett sådant kungörande skulle sakna betydelse.

text: När kungörande har skett skall den som vill framställa någon invändning mot ansökningen göra detta skriftligen inom en månad från kungörelsedagen. Sedan denna tid har gått ut, skall verket avgöra ärendet.

text: Ett slutligt beslut av Patent- och registreringsverket får överklagas av sökanden. Beslut som innebär att en ansökan bifalls trots att en invändning har framställts får överklagas av den som har gjort invändningen. Återkallar han eller hon sin talan får invändningen ändå prövas, om det finns särskilda skäl.

text: Beslut som avses i

text: första stycket

text: får överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets klaganden var folkbokförd vid tidpunkten för beslutet. Om det inte finns någon sådan behörig domstol, överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Lag (2016:203).

text: 43 § Har upphävts genom lag (2016:203).

text: Har en ansökan om namn bifallits, skall patent- och registreringsverket utfärda namnbevis till sökanden sedan beslutet har vunnit laga kraft.

text: Förfarandet inför domstol

text: En ansökan om förklaring att ett namnbyte enligt 6, 8 eller

text: 11 §

text: är förenligt med barnets bästa prövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet.

text: I ärenden enligt

text: första stycket

text: skall domstolen, om det kan ske, höra den vars efternamn barnet bär, om denne inte är vårdnadshavare. Domstolen skall även inhämta yttrande från socialnämnden.

text: Socialnämnden skall, om det inte är olämpligt, söka klarlägga barnets inställning och redovisa den för rätten.

text: I ärenden enligt

text: första stycket

text: får domstolen förordna att vardera parten skall bära sin rättegångskostnad.

text: Lag (1995:1243).

text: Särskild ansökan enligt

text: 16 § andra stycket

text: prövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet eller, om barnet inte står under någons vårdnad, av domstolen i den ort där barnet har sitt hemvist. Finns det inte någon sådan behörig domstol prövas ansökningen av Stockholms tingsrätt.

text: I ärenden enligt

text: första stycket

text: skall domstolen, om det kan ske, höra den vars efternamn barnet avses få. Är barnet under 18 år skall domstolen även höra modern, om hon inte är vårdnadshavare, samt inhämta yttrande från socialnämnden.

text: Sådan talan i tvister om efternamn som får föras i särskild rättegång väcks vid domstolen i den ort där den mot vilken talan förs skall svara i tvistemål i allmänhet. Finns det inte någon sådan behörig domstol får talan väckas vid Stockholms tingsrätt.

text: Talan som avses i

text: 18 §

text: får inte väckas senare än fem år efter det att patent- och registreringsverkets beslut med anledning av en ansökan har vunnit laga kraft. Detsamma gäller talan enligt

text: 19 §

text: mot någon som genom anmälan till Skatteverket har förvärvat ett efternamn som någon annan har erhållit efter ansökan hos patent- och registreringsverket.

text: Lag (2003:652).

text: Särskilda bestämmelser

text: För den som är under 18 år görs anmälan eller ansökan i mål eller ärenden enligt denna lag av barnets vårdnadshavare. Har barnet fyllt 12 år får sådan anmälan eller ansökan göras utan barnets samtycke endast om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande.

text: Vid bedömningen av om ett namnbyte enligt 6, 8 eller

text: 11 §

text: är förenligt med barnets bästa skall rätten, även när barnets samtycke inte behövs, ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad.

text: Lag (1995:1243).

text: Samtycke som avses i denna lag skall lämnas skriftligen. Har i ett ärende som avses i 6 eller

text: 8 §

text: samtycke lämnats hos domstolen, behövs inte nytt samtycke när anmälan görs till Skatteverket.

text: Lag (2003:652).

text: Internationella förhållanden

text: Den som har förvärvat ett namn i en annan stat än Sverige inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz genom födelse, ändrat civilstånd eller annat familjerättsligt förhållande har genom anmälan till Skatteverket rätt att förvärva det namnet också i Sverige, om han eller hon vid förvärvet i den andra staten var medborgare eller hade hemvist där eller hade annan särskild anknytning dit.

text: Första stycket ger inte rätt att som förnamn förvärva ett namn som kan väcka anstöt eller kan antas leda till obehag för den som ska bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn.

text: Om ett barn under 18 år bär någon av föräldrarnas efternamn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för ett förvärv enligt

text: första stycket

text: som medför att barnet inte längre bär förälderns namn att föräldern har samtyckt till förvärvet eller att domstol har funnit att detta är förenligt med barnets bästa. I ett sådant fall tillämpas

text: 45 §

text: 48 § andra stycket

text: och

text: 49 §

text: på motsvarande sätt.

text: Lag (2012:66).

text: Denna lag tillämpas inte på svenska medborgare som har hemvist i Danmark, Finland eller Norge.

text: Lag (1985:372).

text: Lagen tillämpas på danska, finska och norska medborgare som har hemvist i Sverige.

text: Andra utländska medborgare som har hemvist i Sverige får med tillämpning av denna lag förvärva, ändra eller behålla namn genom anmälan till Skatteverket eller efter ansökan hos patent- och registreringsverket. I fråga om efternamn som har förvärvats på detta sätt tillämpas

text: 23 §§

text: . Utländska medborgare som har hemvist i Sverige får också bära mellannamn enligt denna lag efter anmälan till Skatteverket.

text: När utländska medborgare adopteras här i landet enligt svensk lag tillämpas alltid

text: 4 §§

text: Lag (2003:652).

text: Lagen tillämpas på statslösa personer som har hemvist i Sverige eller, om de inte har hemvist i något land, har sin vistelseort här.

text: Lag (1982:1134).