rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om exportkreditavtal som har ingåtts under tiden den 13 april 1978-den 31 december 1981.

dcterms:identifier: SFS 1978:401 i lydelse enligt SFS 1994:493

dcterms:title: Lag (1978:401) om exportkreditstöd

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Exportkreditnämnden får medge att exportkreditstöd enligt bestämmelserna i denna lag utgår i form av exportkreditavdrag och exportkreditbidrag till företag som säljer varor eller tillhandahåller tjänster till utlandet (

text: exportföretag

text: exporten kan anses ha väsentlig betydelse från samhällsekonomisk och sysselsättningspolitisk synpunkt, samt anledning föreligger till antagande att konkurrent om exporten har tillgång till utländskt kreditstöd,

text: exporten avser kapitalvara eller konsulttjänster, som har sålts för användning i det land vartill försäljning har skett, eller, vid underleverans, som har sålts för användning i det land vartill huvudleverantörens försäljning har skett,

text: exportkredit lämnas köparen för mer än hälften av den avtalade köpeskillingen, dock minst 300000 kronor,

text: exportkrediten har en löptid av minst två år, och

text: finansiering av minst hälften av exportkrediten sker hos bank eller annat kreditinstitut.

text: Medgivande om exportkreditstöd får lämnas, om

text: Regeringen kan föreskriva de ytterligare villkor för exportkreditstöd som föranleds av internationellt tillämpade riktlinjer för statligt stöd för exportkreditgivning och för statsgarantier för exportkredit.

text: I de fall då flera exportföretag deltager i försäljning, får stöd medges för ett företags kostnad för del av exportkrediten, även om denna del understiger 300 000 kronor, under förutsättning att hela exportkrediten sammanlagt uppgår till nämnda belopp.

text: Föreligger synnerliga skäl, får stöd medges, även om ej minst hälften av exportkrediten finansieras hos bank eller annat kreditinstitut.

text: Exportkreditstöd får utgå endast för exportkredit eller del av exportkredit, som under beskattningsåret eller tidigare inte har varit föremål för sådan finansiering hos Aktiebolaget Svensk Exportkredit för vilken detta bolag erhåller statligt stöd för ränta eller kursrisktäckning. Om exportkreditstöd på grund av vad nu sagts får utgå endast för viss del av exportkredit, skall bestämmelserna i

text: och

text: 6 §§

text: om exportkredit tillämpas på kreditdelen i fråga.

text: Exportkreditstöd utgår för viss del av ett exportföretags kostnader för finansiering av exportkredit (

text: stödberättigad kostnadsdel

text: Den stödberättigade kostnadsdelen motsvarar skillnaden under beskattningsåret mellan den räntekostnad för finansiering av exportkrediten som belöper på året i fråga och den ränteintäkt på grund av exportkreditavtalet som belöper på samma år. Den stödberättigade kostnadsdelen får dock inte överstiga skillnaden mellan räntekostnaden för finansieringen och den lägsta finansieringsränta som regeringen kan föreskriva med hänsyn till sådana internationellt tillämpade riktlinjer som avses i

text: 2 § andra stycket

text: och de villkor som gäller vid sådan finansiering hos Aktiebolaget Svensk Exportkredit som avses i

text: 2 § femte stycket

text: . Den stödberättigade kostnadsdelen får inte i något fall överstiga fyra procent av den del av exportkrediten som ej är återbetald vid beskattningsårets ingång.

text: Bestämmelserna i

text: andra stycket

text: tillämpas också när exportkredit har finansierats enligt exportkreditavtal som har ingåtts eller övertagits av bank eller annat kreditinstitut och det åligger exportföretaget att utge ersättning till banken eller institutet för skillnad mellan finansieringsränta och ränta enligt exportkreditavtalet.

text: Lämnas medgivande om exportkreditstöd, skall i beslutet lämnas de föreskrifter som behövs för fastställande av stödberättigad kostnadsdel.

text: Ansökan om medgivande om exportkreditstöd skall göras skriftligen hos exportkreditnämnden före utgången av den tid inom vilken det sökande företaget skall avlämna särskild självdeklaration för det beskattningsår då exportkreditavtalet har ingåtts.

text: Om synnerliga skäl föreligger, får prövning dock ske av ansökan som har inkommit efter utgången av nämnda tid.

text: Lag (1994:493).

text: Exportkreditavdrag innebär att exportföretaget vid beräkning av nettointäkt enligt

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: och lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt medges ett extra avdrag för sådan stödberättigad kostnadsdel som avses i

text: 3 §

text: Avdrag får medges från och med det beskattningsår då exportkreditavtalet har ingåtts till och med det år då krediten enligt avtalet skall vara till fullo återbetald. Avdrag får dock för varje beskattningsår åtnjutas högst med belopp som svarar mot skillnaden mellan bruttointäkten och övriga avdrag i förvärvskällan, härunder inbegripet särskilt investeringsavdrag men inte avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (

text: ) om socialavgifter.

text: Har exportföretaget för visst beskattningsår erhållit exportkreditbidrag för viss exportkredit får företaget, beträffande samma exportkredit, inte därefter åtnjuta exportkreditavdrag för beskattningsåret i fråga.

text: Lag (1981:1152).

text: Exportkreditbidrag innebär att exportföretaget i stället för att åtnjuta exportkreditavdrag får uppbära statligt bidrag till kostnad för finansiering av exportkredit för beskattningsår under period som anges i

text: 5 § andra stycket

text: . Bidraget utgör femtio procent av den stödberättigade kostnadsdel som avses i

text: 3 §

text: . Bidraget skall inte räknas som skattepliktig inkomst enligt

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: eller lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt.

text: Exportkreditbidrag får inte utgå om exportföretaget för beskattningsåret har kunnat helt utnyttja exportkreditavdrag för den stödberättigade kostnadsdelen vid taxering enligt

text: kommunalskattelagen

text: och lagen om statlig inkomstskatt. Bidrag får ej heller utgå om exportföretaget för beskattningsåret till någon del har åtnjutit sådant avdrag. Bedömningen av frågan huruvida avdrag har kunnat utnyttjas eller har åtnjutits grundas på lagakraftvunnet beslut angående nämnda taxeringar. Om exportföretaget begär det, skall bedömningen dock grundas på senast meddelade beslut angående taxeringarna i fråga, även om beslutet inte har vunnit laga kraft.

text: Ansökan om utbetalning av exportkreditbidrag skall göras skriftligen och prövas av riksskatteverket. Ansökningshandlingen, som skall avges på heder och samvete, skall inkomma senast en månad efter det att exportföretagets taxeringar för beskattningsåret enligt

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: och lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt har vunnit laga kraft. Till ansökan skall fogas avskrift av beslut varigenom medgivande om exportkreditstöd har lämnats.

text: Exportföretaget skall skriftligen medge att riksskatteverket får granska företagets räkenskaper och inhämta de uppgifter ur företagets självdeklaration som behövs för prövningen av företagets ansökan. Lämnas ej sådant medgivande, skall ansökningen avslås.

text: Exportkreditbidrag utgår endast om exportföretaget företer tillfredsställande utredning om förhållande som avses i

text: 6 § andra stycket

text: samt om den stödberättigade kostnadsdel som skall ligga till grund för beräkningen av bidraget.

text: Bidrag betalas ut av riksskatteverket. Sedan utbetalning av bidrag har skett, skall uppgift härom lämnas till skattemyndigheten i exportföretagets hemortskommun.

text: Lag (1990:371).

text: Den, som till ledning för myndighets beslut angående utbetalning av exportkreditbidrag har avgivit handling med oriktig uppgift och därigenom har föranlett utbetalning med för högt belopp, är skyldig att till statsverket återbetala vad han erhållit för mycket.

text: I fråga om handelsbolag beräknas exportkreditavdrag och exportkreditbidrag för bolaget.

text: Talan mot exportkreditnämndens och riksskatteverkets beslut enligt denna lag förs hos regeringen genom besvär.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1978:402) om villkor för exportkreditstöd

rdfs:label: Finansdepartementet BA

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: villkoren för exportkrediten såvitt avser kreditens andel av köpeskillingen och kredittidens längd står i överensstämmelse med den överenskommelse om riktlinjer för begränsning av statligt stöd vid exportkreditgivning, som Sverige har biträtt, och med grunderna för denna överenskommelse,

type: punkt

text: villkoren för exportaffären - med beaktande av varuslag, köpeskillingens storlek och andra sådana omständigheter - överensstämmer med de internationellt tillämpade riktlinjer som exportkreditnämnden iakttar vid beviljande av exportkreditgarantier enligt förordningen (

text: ) om exportkreditgaranti.

text: Medgivande om exportkreditstöd enligt lagen (

text: ) om exportkreditstöd får lämnas av exportkreditnämnden endast under förutsättning att

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Stödberättigad kostnadsdel som avses i 3§ lagen (

text: ) om exportkreditstöd får inte överstiga skillnaden mellan räntekostnaden för finansiering av exportkrediten och en ränta som beräknas enligt den lägsta tillämpliga räntesats som anges i den i 1§ 1 nämnda överenskommelsen.


text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. (I kraft den 1 januari 1994, 1993:1646).

text: I fråga om svenskt kreditaktiebolag som driver verksamhet enligt punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om kreditmarknadsföretag gäller äldre föreskrifter.

text: Lag (1997:466).

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2 §§

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1992:1625

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2 §§, 2 p övergångsbest. till 1992:1625

dcterms:identifier: SFS 1978:403 i lydelse enligt SFS 1997:466

dcterms:title: Lag (1978:403) om beslutanderätt för kreditmarknadsföretag i fråga om exportkredit i vissa fall

rdfs:label: Utrikesdepartementet

text: Regeringen får överlämna till kreditmarknadsföretag, vari staten äger del, att pröva fråga om exportkredit för vilken statligt räntebidrag eller statligt stöd till kursrisktäckning för bolagets upplåning utgår eller kan utgå.

text: Lag (1997:466).

text: Den som hos kreditmarknadsföretag som avses i

text: 1 §

text: har tagit befattning med fråga som anges i paragrafen får ej obehörigen yppa vad han därvid erfarit om affärs- eller driftförhållanden.

text: Lag (1997:466).


rpubl:andrar: ändr. 1, 4 §§; nya 1 a, 5 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph. 1 a, 3, 4, 5 §§; ändr. 1 §; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 2 §; ändr. 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter tilllämpas fortfarande vid nedsättning eller befrielse enligt

text: 22 kap. 9 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1998.

text: Bestämmelserna i

text: 2 §

text: skall även tillämpas när Riksskatteverket med stöd av

text: övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om befrielse från eller nedsättning av viss indirekt skatt, m.m. beslutat i fråga som avses i

text: 76 § lagen (1968:430)

text: om mervärdeskatt, eller

text: ) om ändring i förordningen (

rpubl:andrar: ny 2 §

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om befrielse från eller nedsättning av viss indirekt skatt, m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av år 2002. Förordningen skall dock fortfarande tillämpas vid nedsättning, befrielse eller återbetalning enligt

text: 9 kap. 4 § lagen (1984:151)

text: om punktskatter och prisregleringsavgifter.

dcterms:identifier: SFS 1978:407 i lydelse enligt SFS 1998:1195

dcterms:title: Förordning (1978:407) om befrielse från eller nedsättning av viss indirekt skatt, m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet S6

text: Riksskatteverket prövar frågor som avses i

text: 9 kap. 4 § lagen (1984:151)

text: om punktskatter och prisregleringsavgifter när det gäller skatter och avgifter som avses i

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 nämnda lag

text: När det gäller avgift enligt lagen (

text: ) om lageravgift på vissa jordbruksprodukter prövas frågor som avses i

text: första stycket

text: av Statens jordbruksverk.

text: Förordning (1997:1073).

text: 1 a §

text: har upphävts genom denna

text: förordning (1988:1067).

text: Beslut enligt

text: 1 §

text: får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1998:1195).

text: 3 §

text: har upphävts genom denna

text: förordning (1988:1067).

text: 4 §

text: har upphävts genom denna

text: förordning (1988:1067).

text: 5 §

text: har upphävts genom denna

text: förordning (1988:1067).


rpubl:andrar: ändr. 5, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §; ny 7 a §

rpubl:andrar: ändr. 12 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och gäller för arbetstagare som fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6, 7 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. En ny anmälan enligt

text: 7 §

text: krävs för den som vid ikraftträdandet är ledig för vård av barn, om förlängd ledighet önskas på grund av

text: 3 §

text: i dess nya lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

dcterms:identifier: SFS 1978:410 i lydelse enligt SFS 1994:1989

dcterms:title: Lag (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

ordinal: a

text: utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn,

ordinal: b

text: har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem,

ordinal: c

text: stadigvarande sammanbor med förälder och som är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern.

text: Lag (1985:90).

text: Arbetstagare har som förälder rätt till ledighet från sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Sådan rätt har även arbetstagare som

text: Avtal som innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag upphävs eller inskränks är ogiltigt i den delen.

text: Utan hinder av

text: första stycket

text: får avvikelse göras från

text: 7 § första stycket

text: och

text: 9 § andra stycket

text: genom kollektivavtal som på arbetstagar sidan har slutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation som avses i lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet. Även den närmare tillämpningen av

text: och

text: 11 §§

text: får bestämmas genom kollektiv avtal som har tillkommit på motsvarande sätt.

text: Arbetsgivare, som är bunden av kollektivavtal som avses i

text: andra stycket

text: , får tillämpa avtalet även på arbetstagare som ej tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen, under förutsättning att arbetstagaren sysselsätts i arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal.

text: Rätt till ledighet

beteckning: 3 §

text: Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid.

text: Rätten till hel ledighet gäller under ett och ett halvt år från barnets födelse. För en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det skall tiden ett och ett halvt år i stället räknas från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. Är det fråga om adoption av andra makens barn eller av eget barn, föreligger inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum.

text: Rätten till förkortning av arbetstiden liksom rätten till hel ledighet för adoptivföräldrar upphör att gälla när barnet har uppnått åtta års ålder eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret.

text: Lag (1994:1989).

beteckning: 4 §

text: Utöver vad som följer av

text: och

text: 3 §§

text: har arbetstagare rätt till hel ledighet under tid då arbetstagaren uppbär hel föräldrapenningförmån enligt

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring och till förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar under tid då arbetstagaren uppbär halv eller fjärdedels föräldrapenningförmån.

text: Kvinnliga arbetstagare har vidare rätt till hel ledighet i samband med barns födelse under minst sex veckor före den beräknade tidpunkten för nedkomsten och sex veckor efter nedkomsten. De har också rätt att vara lediga för att amma barnet. Vid ledighet för amning gäller ej bestämmelserna i

text: 9 §§

text: Lag (1988:710).

beteckning: 5 §

text: Som villkor för rätt till ledighet gäller, att arbetstagaren vid ledighetens början varit anställd hos arbetsgivaren antingen de senaste sex månaderna eller sammanlagt minst tolv månader under de senaste två åren. Vid beräkningen av anställningstid tillämpas

text: 3 § första stycket lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd.

text: Det i

text: första stycket

text: angivna villkoret gäller ej för rätt till ledighet under tid, då arbetstagaren uppbär tillfällig föräldrapenning enligt

text: 4 kap.

text: 10 a

text: eller

text: 11 a §

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Villkoret gäller ej heller för ledighet som avses i

text: 4 § andra stycket

text: Lag (1994:858).

text: Ledighetens förläggning m. m.

beteckning: 6 §

text: Ledigheten får delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår. Berör en ledighetsperiod mer än ett kalenderår, skall den hänföras till det kalenderår under vilket ledigheten har påbörjats.

text: Ledighet under tid då arbetstagaren uppbär föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 4 §

text: andra stycket

text: , 10, 10 a, 11 eller

text: 11 a § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring får delas upp utan hinder av bestämmelserna i

text: första stycket

text: Lag (1994:858).

beteckning: 7 §

text: Arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet skall, om ej annat föreskrivs i

text: andra stycket

text: , anmäla detta till arbetsgivaren minst två månader före ledighetens början eller, om det ej kan ske, så snart som möjligt. I samband med anmälan skall arbetstagaren ange hur lång tid ledigheten är avsedd att pågå.

text: Ledighet under tid då arbetstagaren avser att uppbära tillfällig föräldrapenning enligt

text: 4 kap.

text: 10 a

text: eller

text: 11 §

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring skall anmälas till arbetsgivaren minst en vecka före ledighetens början. Föranleds ledigheten av sjukdom eller smitta gäller dock ej någon anmälningstid.

text: Lag (1993:396).

beteckning: 7 a §

text: Vad som sägs i

text: 5 § andra stycket

text: 6 § andra stycket

text: och

text: 7 § andra stycket

text: gäller även sådana fall då arbetstagaren på grund av sjukdom eller smitta hos den ordinarie vårdaren vill utöva sin rätt till ledighet men till följd av bestämmelserna i

text: 4 kap. 10 § andra stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring inte är berättigad till tillfällig föräldrapenning.

text: Lag (1988:710).

ordinal: 7 a

beteckning: 8 §

text: Ledighet skall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstid skall dock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om ej särskilda skäl föranleder annat.

text: Arbetsgivaren skall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens förläggning under dagen och andra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling med arbetstagarens organisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse, bestämmer arbetsgivaren i dessa frågor i den mån ej annat har avtalats. Arbetsgivaren får dock ej utan arbetstagarens samtycke dela upp ledigheten under arbetsdagen eller förlägga den till annan tid än arbetsdagens början eller slut.

text: Har beslut i fråga som avses i

text: andra stycket

text: träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagaren eller företrädare för arbetstagaren, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren och dennes lokala arbetstagarorganisation om beslutet. Underrättelsen skall om möjligt lämnas senast två veckor före ledighetens början.

text: Lag (1989:101).

text: Återgång i arbete

beteckning: 9 §

text: Arbetstagare får avbryta påbörjad ledighet och återuppta arbetet i samma omfattning som före ledigheten.

text: Vill arbetstagare utnyttja sin rätt enligt

text: första stycket

text: att återgå i arbete, skall arbetsgivaren underrättas snarast möjligt. Har ledigheten varit avsedd att pågå en månad eller mer, är arbetsgivaren dock ej skyldig att låta arbetstagaren återgå i arbete tidigare än en månad efter det att arbetsgivaren har mottagit underrättelsen.

text: Anställningsskydd

text: Arbetstagare får ej sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag.

text: Sker det ändå, skall uppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det.

text: Lag (1979:645).

text: Arbetstagare är ej skyldig att enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk rätt till ledighet enligt denna lag vidkännas minskning av de förmåner som är förenade med anställningen eller försämring av arbetsförhållandena i annan mån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagare är ej heller skyldig att av skäl som nu har sagts vidkännas annan omplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten.

text: Övriga bestämmelser

text: Får en kvinnlig arbetstagare inte sysselsättas i sitt arbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete under havandeskap, som har meddelats med stöd av

text: 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: , har hon rätt att bli omplacerad till ett annat arbete med bibehållna anställningsförmåner.

text: En kvinnlig arbetstagare, som på grund av havandeskap inte kan utföra fysiskt påfrestande arbetsuppgifter, har rätt att bli omplacerad till ett mindre ansträngande arbete med bibehållna anställningsförmåner. Detta gäller dock endast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse.

text: Rätt till omplacering föreligger endast om det skäligen kan krävas att arbetsgivaren bereder kvinnan annat arbete hos sig.

text: Lag (1991:680).

beteckning: 12 a §

text: Den som vill utnyttja sin rätt till omplacering enligt

text: 12 §

text: skall anmäla detta till arbetsgivaren. Föranleds omplaceringsbehovet av att kvinnan på grund av havandeskap inte kan utföra fysiskt påfrestande arbetsuppgifter, skall anmälan göras minst en månad i förväg. I övriga fall skall anmälan göras så snart det kan ske. Sedan anmälan har gjorts skall arbetsgivaren lämna besked om möjligheten till omplacering så snart det kan ske.

text: Har i fall som avses i

text: 12 § första stycket

text: omplacering inte kunnat ske, skall arbetsgivaren fortlöpande pröva möjligheten till omplacering. Uppkommer därvid möjlighet till en omplacering som bedöms kunna avse minst en månad, skall arbetsgivaren erbjuda kvinnan arbetet.

text: Lag (1985:85).

text: En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har skett.

text: Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort.

text: Lag (1989:101).

text: Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (

text: ) om rättegången i arbetstvister.

text: Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall

text: och

text: 35 §§

text: 37 §

text: 38 § andra stycket andra meningen

text: 42 §§

text: samt

text: 43 § första stycket andra meningen

text: och

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om anställningsskydd gälla i tillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas

text: och

text: 68 §§

text: lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt.

text: Lag (1982:91).


rpubl:andrar: ändr. 11, 13 §§

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 10 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988. De nya bestämmelserna tillämpas även i fråga om skada som inträffat dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 12, 13 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

text: Den äldre lydelsen av

text: 9 §

text: skall tillämpas när det gäller skadefall som har inträffat före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 2002.

rpubl:andrar: ändr. 1, 6, 7 §§; nya 18, 19 §§, rubr. närmast före rubr. före 2 §, rubr. närmast före 18 §; omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 15 november 2006.

text: De nya föreskrifterna skall tillämpas även på ansökningar som grundar sig på händelser som ägt rum före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 1, 5 §§; ny 4 a §

rpubl:andrar: ändr. 13 b §

rpubl:andrar: ändr. 11 §

dcterms:identifier: SFS 1978:413 i lydelse enligt SFS 2010:1227

dcterms:title: Brottsskadelag (1978:413)

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Inledande bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 17 §§

text: i denna lag gäller ersättning av svenska statsmedel för skada till följd av brott (

kind: term

text: brottsskadeersättning

text: Bestämmelserna tillämpas om brottet har begåtts i Sverige. Vid personskada och sådan kränkning som avses i

text: 2 § andra stycket

text: är bestämmelserna dessutom tillämpliga om brottet har begåtts utomlands mot någon som hade hemvist i Sverige. Bestämmelserna tillämpas även om ett barn som har hemvist i Sverige har bevittnat ett sådant brott som sägs i

text: 4 a §

text: utomlands.

text: Bestämmelserna tillämpas inte, om brottet och den skadelidande har så ringa anknytning till Sverige att det inte är rimligt att skadan ersätts av svenska statsmedel.

text: I

text: och

text: 19 §§

text: finns bestämmelser om sådan ersättning som på grund av föreskrift i annan medlemsstat i Europeiska unionen betalas av statsmedel för skada till följd av brott som begåtts i den staten (

text: europeisk brottsskadeersättning

text: Lag (2006:933).

text: Brottsskadeersättning

text: Förutsättningar för brottsskadeersättning

text: Brottsskadeersättning betalas för personskada. Som personskada ersätts även skada på kläder, glasögon och liknande föremål som den skadade bar på sig vid skadetillfället.

text: I fall då någon har allvarligt kränkt någon annan genom brott som innefattar ett angrepp mot dennes person, frihet eller frid betalas brottsskadeersättning för den skada som kränkningen innebär.

text: Lag (2001:733).

text: intagen i kriminalvårdsanstalt,

text: intagen för vård i ett hem som avses i

text: 12 § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga,

text: intagen för vård i ett hem som avses i

text: 22 § lagen (1988:870)

text: om vård av missbrukare i vissa fall,

text: häktad enligt beslut som hade verkställts, eller

text: underkastad motsvarande frihetsberövande i Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Brottsskadeersättning utgår för sakskada i fall då brottet har begåtts av någon som var

text: Första stycket tillämpas även på ren förmögenhetsskada, om särskilda skäl föreligger.

text: Lag (1990:59).

text: Brottsskadeersättning utgår för sakskada och ren förmögenhetsskada även i annat fall än som avses i

text: 3 §

text: i den mån den skadelidandes möjligheter att försörja sig allvarligt har äventyrats genom skadan eller ersättningen annars framstår som särskilt angelägen.

text: Lag (1988:255).

beteckning: 4 a §

text: Brottsskadeersättning betalas till ett barn som bevittnat ett brott som varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos barnet i dess förhållande till en närstående person.

text: Lag (2006:933).

ordinal: 4 a

text: Bestämmande av brottsskadeersättning

text: Brottsskadeersättning med anledning av personskada bestäms enligt

text: 5 kap.

text: 5 §§

text: skadeståndslagen (1972:207)

text: . Livränta betalas dock endast när ersättningen är av väsentlig betydelse för den skadelidandes framtida vård eller försörjning. Livränta värdesäkras enligt lagen (

text: ) om ändring av skadeståndslivräntor.

text: Brottsskadeersättning med anledning av kränkning bestäms enligt

text: 5 kap. 6 § första stycket skadeståndslagen

text: Brottsskadeersättning med anledning av sakskada bestäms enligt

text: 5 kap. 7 § skadeståndslagen

text: Brottsskadeersättning enligt

text: 4 a §

text: bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn till hur grovt det bevittnade brottet är.

text: I fråga om brottsskadeersättning tillämpas också

text: 6 kap. 3 § skadeståndslagen

text: . Rätten till brottsskadeersättning faller dock inte bort, om en ansökan om ersättning före dödsfallet gjorts hos Brottsoffermyndigheten.

text: Lag (2006:933).

text: Vid bestämmande av brottsskadeersättning avräknas skadestånd som har betalts eller bör kunna bli betalt till den skadelidande på grund av skadan.

text: Har betalning skett av sådan europeisk brottsskadeersättning som avses i

text: och

text: 19 §§

text: eller av annan ersättning av utländska statsmedel för skada till följd av brott, avräknas också den.

text: Lag (2005:955).

text: Vid bestämmande av brottsskadeersättning med anledning av personskada avräknas, utöver vad som sägs i

text: 6 §

text: , annan ersättning som den skadelidande har rätt till på grund av skadan och som inte har avräknats redan med stöd av

text: 5 kap. 3 § skadeståndslagen (1972:207)

text: . Avräkning sker dock inte i den mån ersättningen motsvarar ett sparande på den skadelidandes sida.

text: Vid bestämmande av brottsskadeersättning med anledning av kränkning eller med anledning av sakskada eller ren förmögenhetsskada avräknas, utöver vad som sägs i

text: 6 §

text: , annan ersättning som den skadelidande har rätt till på grund av skadan.

text: Lag (2005:955).

text: Vid bestämmande av brottsskadeersättning för skada på egendom, som

text: ej var försäkrad mot skaderisken och som den skadelidande måste antagas ha underlåtit att försäkra på grund av omfattningen av sina tillgångar och riskspridningen i sin verksamhet, avräknas försäkringsersättning som skulle ha utgått om försäkring hade funnits.

text: Vid bestämmande av brottsskadeersättning för skada på egendom, som enligt vedertaget bruk borde ha hållits försäkrad mot skaderisken men som den skadelidande har försummat att försäkra, avräknas i skälig omfattning försäkringsersättning som skulle ha utgått om försäkring hade funnits.

text: I fråga om jämkning av brottsskadeersättning på grund av medverkan genom vållande på den skadelidandes sida tillämpas

text: 6 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207)

text: Brottsskadeersättning kan även i fall då det inte följer av

text: första stycket

text: sättas ned eller falla bort, om det är skäligt med hänsyn till att den skadelidande eller, om skadan har lett till döden, den avlidne genom sitt uppträdande i samband med brottet eller på annat liknande sätt uppsåtligen eller av oaktsamhet har ökat skaderisken. Vid sakskada eller ren förmögenhetsskada kan ersättningen också sättas ned eller falla bort, om det är skäligt med hänsyn till att den skadelidande genom underlåtenhet att vidta sedvanliga försiktighetsåtgärder uppsåtligen eller av oaktsamhet har ökat skaderisken.

text: Lag (1999:253).

text: Vid personskada, vid kränkning och vid sakskada eller ren förmögenhetsskada avräknas ett självriskbelopp. Beloppet fastställs av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer och beräknas med ledning av de lägsta självriskbelopp som tillämpas här i landet vid konsumentförsäkring som innefattar skydd mot skada till följd av brott.

text: Första stycket gäller ej i fråga om skada till följd av brott av någon som avses i

text: 3 §

text: , om brottet har begåtts på eller i närheten av anstalt eller annan plats där han var omhändertagen eller fick vård. Första stycket gäller ej heller, om det i övrigt finns särskilda skäl att inte avräkna något självriskbelopp.

text: Lag (2001:733).

text: Brottsskadeersättning med anledning av personskada som fastställs i form av engångsbelopp betalas med högst tjugo gånger det prisbasbelopp enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: som gäller då ersättningen bestäms. Ersättning som fastställs i form av livränta betalas för varje år med högst tre gånger det prisbasbelopp som gäller då ersättningen bestäms.

text: Brottsskadeersättning med anledning av kränkning eller med anledning av sakskada och ren förmögenhetsskada betalas med högst tio gånger det prisbasbelopp som gäller då ersättningen bestäms.

text: Om den sammanlagda brottsskadeersättningen efter avräkning av självriskbelopp enligt

text: 10 § första stycket

text: understiger tio kronor, utbetalas ingen ersättning.

text: Lag (2010:1227).

text: Prövningen av ärende om brottsskadeersättning

text: Ärende om brottsskadeersättning prövas av Brottsoffermyndigheten. Regeringen kan dock föreskriva att annan myndighet skall pröva ärende om ersättning för skada vållad av någon som avses i

text: 3 §

text: eller

text: , om ansökan gäller ersättning med högst 500 kronor. Ett beslut av en sådan myndighet överklagas hos Brottsoffermyndigheten.

text: Brottsoffermyndighetens beslut får inte överklagas.

text: Lag (1994:424).

text: Hos Brottsoffermyndigheten finns en nämnd som skall avgöra ärenden om brottsskadeersättning som är av principiell betydelse eller annars av större vikt. Nämnden får avgöra även andra ärenden om brottsskadeersättning.

text: Ordföranden och vice ordförandena i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare.

text: Nämnden utses av regeringen.

text: Lag (1999:253).

beteckning: 13 a §

text: Brottsoffermyndighetens nämnd skall hålla muntlig förhandling, om sökanden begär det och det inte är uppenbart obehövligt.

text: Lag (1999:253).

text: Muntliga förhandlingar enligt

text: 13 a §

text: ska vara offentliga.

text: Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas någon uppgift för vilken hos Brottsoffermyndigheten gäller sekretess som avses i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Om sökanden är under femton år eller lider av en psykisk störning, får ordföranden vid förhandlingen besluta att förhandlingen ska hållas inom stängda dörrar.

text: Lag (2009:425).

text: Om allmänt åtal har väckts, skall ansökan om brottsskadeersättning göras inom två år från det att dom eller slutligt beslut har vunnit laga kraft. Har allmänt åtal inte väckts men förundersökning inletts, skall ansökan göras inom två år från det att förundersökningen lagts ned eller avslutats. I övriga fall skall ansökan göras inom två år från det att brottet begicks.

text: Om det finns synnerliga skäl kan en ansökan prövas även om den har kommit in för sent.

text: Ansökan prövas endast om brottet har anmälts till åklagare eller polismyndighet eller om sökanden visar giltig anledning till att någon sådan anmälan inte har gjorts.

text: I fråga om preskription av en fordran på brottsskadeersättning gäller vad som föreskrivs i

text: 3 § preskriptionslagen (1981:130)

text: om preskription av en fordran på skadestånd i anledning av brott.

text: Lag (1999:253).

text: Finner Brottsoffermyndigheten att ett beslut i ett ärende om brottsskadeersättning är oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skall myndigheten ändra beslutet, om det kan ske utan att det blir till nackdel för sökanden.

text: Lag (1999:253).

text: Har ett beslut i ett ärende om brottsskadeersättning fattats av generaldirektören eller någon annan tjänsteman vid Brottsoffermyndigheten skall ärendet omprövas av nämnden, om sökanden begär det.

text: Ärendet behöver dock inte omprövas av nämnden, om det är uppenbart att beslutet skall ändras i enlighet med sökandens begäran.

text: Lag (1999:253).

text: Kostnader för biträde eller utredning i ärenden om brottsskadeersättning kan ersättas av allmänna medel, om det finns särskilda skäl med hänsyn till sökandens ekonomiska förhållanden och övriga omständigheter.

text: En sökande som har inställt sig till en muntlig förhandling får av Brottsoffermyndigheten beviljas ersättning av allmänna medel för kostnader för resa och uppehälle, om myndigheten finner att sökanden skäligen bör ersättas för sin inställelse. Myndigheten får bevilja förskott på sådan ersättning. Närmare bestämmelser om ersättning och förskott meddelas av regeringen.

text: Lag (1999:253).

text: Övriga bestämmelser

text: Anspråk på brottsskadeersättning får inte överlåtas innan ersättningen är tillgänglig för lyftning.

text: Anspråk på brottsskadeersättning med anledning av personskada får inte tagas i mät för den skadelidandes skuld. Utmätning av livräntebelopp kan dock ske enligt vad som föreskrivs i

text: 7 kap.

text: utsökningsbalken

text: . I fråga om förbud mot utmätning sedan ersättning har betalats ut tillämpas

text: 5 kap. 7 § andra stycket utsökningsbalken

text: Lag (1981:819).

text: Utgår brottsskadeersättning, inträder staten intill det utgivna beloppet i den skadelidandes rätt till skadestånd till den del detta ej har avräknats vid bestämmande av ersättningen. Detsamma gäller beträffande annan förmån på grund av skadan som hade bort avräknas vid ersättningens bestämmande men som då inte var känd.

text: Europeisk brottsskadeersättning

text: Om en ansökan om brottsskadeersättning gäller en skada till följd av ett uppsåtligt våldsbrott som har begåtts i en annan medlemsstat i Europeiska unionen, skall ansökningen anses även vara en begäran om europeisk brottsskadeersättning.

text: Första stycket gäller inte, om det framgår för Brottsoffermyndigheten att europeisk brottsskadeersättning redan har betalts.

text: Lag (2005:955).

text: Sökandens begäran om europeisk brottsskadeersättning skall av Brottsoffermyndigheten överlämnas till en behörig myndighet i den andra medlemsstaten.

text: Brottsoffermyndigheten får besluta om brottsskadeersättning även om ett överlämnande har skett enligt

text: första stycket

text: Om en myndighet i en annan medlemsstat i Europeiska unionen beslutar om europeisk brottsskadeersättning efter det att Brottsoffermyndigheten har betalt brottsskadeersättning, inträder staten intill det av Brottsoffermyndigheten betalda beloppet i den skadelidandes anspråk på ersättning från den utländska myndigheten.

text: Lag (2005:955).


rpubl:andrar: ändr. 2, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1-4 §§

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om skattelättnader för vissa sparformer skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1990. Den upphävda lagen tillämpas dock fortfarande vid 1991 och tidigare års taxeringar.

text: Lag (1999:1266).

rpubl:andrar: upph.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas första gången vid 2002 års taxering.

dcterms:identifier: SFS 1978:423 i lydelse enligt SFS 1999:1266

dcterms:title: Lag (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Skattelättnader enligt denna lag medges fysisk person över 16 år, som har varit bosatt eller stadigvarande har vistats här i riket under någon del av inkomståret och som under året har haft sådan inkomst som enligt

text: 9 § 3 mom.

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt är att anse som A-inkomst eller har haft inkomst enligt lagen (

text: ) om sjömansskatt. Skattelättnader medges inte för sparande som sker efter utgången av mars 1984.

text: Frågan om den skattskyldiges ålder bedöms enligt

text: 65 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Med inkomstår förstås det kalenderår som närmast har föregått taxeringsåret.

text: Lag (1983:893).

text: Sparskattereduktion åtnjuts med 10 % av belopp som under inkomståret har insatts på särskilt lönsparkonto och som vid årets utgång innestår på kontot samt med 20 % av belopp som under inkomståret har insatts på aktiesparkonto och som vid årets utgång motsvaras av andelar i aktiesparfond enligt lagen (

text: ) om aktiesparfonder eller innestår på kontot för inköp av sådana andelar. Sparskattereduktion åtnjuts under förutsättning att insättningar på lönsparkonto eller aktiesparkonto har gjorts på kontot under minst sex av inkomstårets månader. För sparande under år 1983 medges dock sparskattereduktion, även om insättningar gjorts under ett mindre antal månader. Varje insättning skall uppgå till lägst 75 kronor och högst 600 kronor. Högsta belopp för insättning på lönsparkonto är dock 400 kronor. Sparskattereduktion får -- utom i fall som avses i

text: andra stycket

text: -- inte beräknas på högre sammanlagt belopp än 7 200 kronor, varav högst 4 800 kronor får avse insättningar på lönsparkonto. Sparskattereduktion får inte heller beräknas på högre belopp än som motsvaras av sådan inkomst som anges i

text: 1 §

text: . Öretal som uppkommer vid beräkning av sparskattereduktion bortfaller. För insättningar under år 1984 åtnjuts ej sparskattereduktion.

text: Har sparande enligt

text: första stycket

text: påbörjats under senare delen av året men har inte insättningar skett under sex månader, åtnjuts sparskattereduktion för sådana sparmedel först vid beräkning av skatt för det närmast följande inkomståret. Sparskattereduktion enligt detta stycket medges endast om sparandet under det sistnämnda inkomståret uppfyller de förutsättningar som anges i

text: första stycket

text: . För att sparande under år 1982 skall berättiga till sparskattereduktion vid 1984 års taxering krävs vidare att insättningar på lönsparkonto eller aktiesparkonto har gjorts under minst sex månader under år 1983. Sparskattereduktion får med tillämpning av detta stycke beräknas på ett sammanlagt belopp av högst 10 200 kronor, varav högst 6 800 kronor får avse insättningar på lönsparkonto. Bestämmelserna i detta stycke tillämpas inte i fråga om sparande som påbörjas under år 1983.

text: I fråga om sparskattereduktion tillämpas

text: 2 § 4 mom.

text: femte och

text: sjätte styckena

text: uppbördslagen (1953:272)

text: . Sparskattereduktion skall tillgodoräknas den skattskyldige före annan skattereduktion.

text: Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att erlägga sjömansskatt och har denna nedsatts enligt

text: 12 § 4 mom. lagen (1958:295)

text: om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag, skall reduktionsbeloppet minskas med det belopp varmed nedsättning har skett.

text: Lag (1983:893).

text: Har sparskattereduktion åtnjutits enligt

text: 2 §

text: , utgör räntan på sparmedlen under inkomståret och närmast följande fem år inte skattepliktig inkomst vid taxering enligt

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: eller lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Vad nu har sagts gäller inte ränta som belöper på sådan del av inkomstår som anges i

text: 2 § andra stycket första meningen

text: . Ränta och utdelning som tillfaller aktiesparfond utgör inte heller skattepliktig inkomst.

text: Räntan på sparmedel som satts in på lönsparkonto under år 1984 utgör inte skattepliktig inkomst under det året eller de närmast följande fyra åren.

text: Lag (1983:893).

text: Vid realisationsvinstberäkning enligt bestämmelserna i punkt 2 b av anvisningarna till

text: 36 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: i fråga om andel som har innehafts i fem år räknat från utgången av det år för vilket sparskattereduktion har medgivits, får efter den skattskyldiges val anskaffningskostnaden beräknas antingen till andelens marknadsvärde vid utgången av det femte året eller till värdet vid utgången av det år för vilket sparskattereduktion har medgivits ökat med avkastningen under de därpå följande fem åren. I det första fallet anses andelen anskaffad vid utgången av det femte året och i det andra fallet vid utgången av det år för vilket sparskattereduktion har medgivits.

text: Vid realisationsvinstberäkning i fråga om en andel som har innehafts mindre än fem år räknat från utgången av det år för vilket sparskattereduktion har medgivits skall andelen anses anskaffad den 31 december sistnämnda år för en kostnad som motsvarar det sammanlagda beloppet av under året gjorda insättningar på aktiesparkonto. I fall som anges i

text: 2 § andra stycket

text: medräknas i anskaffningskostnaden även insättningar på aktiesparkonto som gjorts under året före det år för vilket sparskattereduktion har medgivits. Bestämmelserna i punkt 2 b

text: tredje stycket

text: av anvisningarna till

text: 36 § kommunalskattelagen

text: får inte tillämpas. Vid vinstberäkningen medges avdrag för belopp som fondbolaget har innehållit med stöd av

text: 5 §

text: För andelar som förvärvats under år 1984 gäller dock följande. Avyttras en andel före utgången av år 1988, utgör realisationsvinst som uppkommer vid avyttringen inte skattepliktig inkomst. Ej heller medges avdrag för realisationsförlust, som uppkommer vid en sådan avyttring. Avyttras en andel efter utgången av år 1988 får efter den skattskyldiges val anskaffningskostnaden beräknas antingen till andelens marknadsvärde vid utgången av år 1988 eller till värdet vid utgången av mars 1984 ökat med avkastningen till och med år 1988. I det första fallet anses andelen anskaffad vid utgången av år 1988 och i det andra fallet vid utgången av mars 1984.

text: Lag (1983:893).

text: Sker uttag från lönsparkonto före utgången av det femteåret efter det år för vilket sparskattereduktion kommer i fråga enligt

text: 2 §

text: men efter utgången av sistnämnda år skall avdrag göras av kreditinrättningen med 15 %. Inlöses andel i aktiesparfond inom samma tid skall avdrag göras av fondbolaget med 25 %. Om den skattskyldige visar att sparskattereduktion enligt

text: 2 §

text: inte tidigare har medgivits eller kommer att medgivas för de uttagna sparmedlen, skall avdraget jämkas med hänsyn härtill.

text: Övergår rätten till lönsparkonto eller aktiesparkonto inom den i

text: första stycket

text: angivna tiden på annat sätt än genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död eller pantsätts rätten till sådant konto skall innestående medel utbetalas. Därvid tillämpas bestämmelserna i

text: första stycket

text: Det belopp som har avdragits enligt

text: första stycket

text: skall betalas till staten. Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, utfärdar närmare föreskrifter om detta.

text: Lag (1982:1199).

text: Skattskyldig, som vill åtnjuta sparskattereduktion enligt

text: 2 §

text: , skall till deklarationen foga av kreditinrättning eller fondbolag utfärdat intyg rörande insättningar, behållning och ränta eller antal andelar i aktiefond.


rpubl:andrar: ändr. 1 §; nya 9-12 §§, rubr. närmast före nya 9 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 11 §§

text: En styrelse i fondbolag, vilken valts före lagens ikraftträdande, kvarstår utan hinder av

text: 2 § andra stycket

text: och

text: 10 § första stycket

text: under den tid valet avser. Bestämmelserna i

text: 2 § tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: tillämpas inte förrän styrelse enligt denna lag första gången har valts.

text: Fondbolag enligt

text: aktiefondslagen (1974:931)

text: och lagen (

text: ) om aktiesparfonder som vid ikraftträdandet av lagen (

text: ) om värdepappersfonder förvaltar aktiefond resp. aktiesparfond, får inom fem månader från ikraftträdandet ansöka om tillstånd att utöva fondverksamhet enligt lagen om värdepappersfonder.

text: Fondbolag som har ansökt om tillstånd inom den angivna tiden, får fortsätta verksamheten enligt bestämmelserna i de gamla lagarna intill dess att ansökan om tillstånd har prövats slutligt.

dcterms:title: Lag (1978:428) om aktiesparfonder

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Med

text: aktiesparfond

text: avses fond för lönsparande som sker enligt lagen (

text: ) om skattelättnader för vissa sparformer. I fråga om aktiesparfond tillämpas vad i

text: aktiefondslagen (1974:931)

text: och annan författning föreskrivs om aktiefond, dock med de avvikelser från

text: aktiefondslagen

text: som följer av denna lag. Lag (

text: Aktiesparfond förvaltas av fondbolag som bildas särskilt för detta ändamål.

text: Styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst sju ledamöter. Av dessa skall flertalet och bland dem ordföranden väljas av en fondandelsägarstämma, som skall hållas årligen. Av de övriga ledamöterna utses två av regeringen och minst en av bolagsstämman i fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja suppleanter.

text: Fondandelsägarstämmans val av ledamöter och suppleanter i fondbolagets styrelse skall beredas av en valberedning, utsedd av en fondandelsägarstämma.

text: I beslut om rösträtt för aktier i fonden deltar endast de ledamöter i fondbolagets styrelse som har utsetts av fondandelsägarstämman.

text: Lag (1983:892).

text: aktier i svenskt aktiebolag,

text: sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av svenskt aktiebolag,

text: obligationer och andra skuldförbindelser, utfärdade av staten.

text: Till aktiesparfond får förvärvas endast värdepapper enligt

text: 19 § aktiefondslagen (1974:931)

text: vilka är

text: Ett fondbolag får inte till fonden mot vederlag förvärva värdepapper enligt

text: första stycket 3

text: i sådan omfattning att värdet av de värdepapper som där avses genom förvärvet kommer att överstiga tjugofem procent av fondens värde.

text: Bankinspektionen får medge att det i

text: 19 §

text: sista stycket

text: aktiefondslagen

text: angivna procenttalet överskrids.

text: Lag (1983:892).

text: Fondbolag får besluta om utbetalning av medel som har avdragits för utbetalning till staten enligt lagen (

text: Övergår rätten till fondandel på annat sätt än genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död eller pantsätts fondandel, skall den inlösas.

text: De fondandelar, som fondandelsägaren har förvärvat för ett års sparmedel, kan inom fem år efter det årets utgång inlösas endast samtidigt.

text: I fall som avses i

text: 2 § andra stycket lagen (1978:423)

text: om skattelättnader för vissa sparformer skall även de fondandelar, som fondandelsägaren har förvärvat för där angivna sparmedel, inlösas gemensamt med de i

text: första stycket

text: angivna fondandelarna.

text: Vid inlösen inom tid som anges i

text: 6 § första stycket

text: skall avdrag göras enligt

text: 5 § lagen (1978:423)

text: om skattelättnader för vissa sparformer. Motsvarande avdrag skall göras vid inlösen av fondandel som inom samma tid har förvärvats på annat sätt än genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död eller som inom samma tid har pantsatts.

text: Förvaringsbanken skall till staten inbetala det belopp som har avdragits enligt

text: första stycket

text: fonden är en aktiesparfond för vilken denna lag gäller,

text: fondbolaget skall föra register över innehav av fondandelar och inte skall utfärda fondandelsbevis,

text: utdelning till fondandelsägarna inte skall ske,

text: inlösen av fondandel skall ske i de fall och på de villkor som anges i denna lag.

text: Fondbestämmelserna för aktiesparfond skall ange att

text: Särskilda bestämmelser för företagsanknuten aktiesparfond

text: En företagsanknuten aktiesparfond bildas genom kapitaltillskott endast från anställda i ett visst aktiebolag eller inom en viss koncern.

text: Lag (1980:1001).

text: Förvaltar ett fondbolag uteslutande en eller flera företagsanknutna aktiesparfonder, gäller i stället för

text: 2 § andra stycket

text: att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamöter samt att flertalet och bland dem ordföranden skall väljas av fondandelsägarstämman. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman i fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja suppleanter.

text: Om ett fondbolag förvaltar flera aktiesparfonder, skall för varje företagsanknuten fond i fondbolagets styrelse ingå minst en ledamot, som valts av andelsägarstämman i denna fond.

text: Utan hinder av

text: 8 § fjärde stycket första meningen aktiefondslagen (1974:931)

text: får till styrelseledamöter i fondbolag, som förvaltar en företagsanknuten aktiesparfond för anställda hos ett bankaktiebolag, utses anställda i bankbolaget.

text: Lag (1983:892).

text: Minst tjugofem procent av en företagsanknuten aktiesparfonds värde skall placeras i sådana värdepapper som avses i

text: 3 § första stycket 1

text: eller 2 och som har utfärdats av det aktiebolag, i vilket de som tillskjuter kapital till fonden är anställda eller -- om bolaget ingår som moderbolag i en koncern -- i vars dotterbolag de är anställda. Den i

text: 22 § aktiefondslagen (1974:931)

text: föreskrivna begränsningen i fråga om en aktiefonds innehav av aktier i samma bolag gäller ej för en företagsanknuten aktiesparfond.

text: Av fondens beteckning skall framgå vilket företag den är anknuten till.

text: Lag (1983:892).

text: Förvaltar ett fondbolag uteslutande företagsanknutna aktiesparfonder, gäller inte

text: 4 § andra stycket aktiefondslagen (1974:931)

text: Bankinspektionen får efter ansökan medge att fondbolaget inte avger kvartalsredogörelser för fonderna.

text: Inspektionen får avstå från att för fondbolaget förordna revisor som avses i

text: 46 § tredje stycket aktiefondslagen

text: Lag (1980:1001).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna lag träder i kraft, i fråga om

text: och

text: 2 §§

text: den 1 januari 1989 och i fråga om

text: 1 a §

text: den 1 juli 1990.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§; ny 1 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. I fråga om Skåne län skall dock fram till utgången av år 1998 finnas en huvudman i vardera den del av länet som utgjort Malmöhus län och Kristianstads län. Därvid skall

text: och

text: 6 §§

text: i deras äldre lydelse gälla. Kommunerna och landstingen kan dock med stöd av

text: 2 a §

text: komma överens om att regionförbundet i stället skall vara huvudman.

rpubl:andrar: ändr. 2, 5, 6 §§; ny 2 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. I fråga om Västra Götalands län skall dock fram till utgången av 1998 finnas en huvudman i vardera den del av länet som utgjort Göteborgs och Bohus län, Skaraborgs län och Älvsborgs län. Därvid skall

text: och

text: 6 §§

text: i deras äldre lydelse gälla.

text: Äldre föreskrifter får dock tillämpas i fråga om kommunalförbund som bildats före den 1 januari 1998, dock längst till och med den 31 december 2002.

dcterms:identifier: SFS 1978:438 i lydelse enligt SFS 1997:551

dcterms:title: Lag (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: För att främja en tillfredsställande trafikförsörjning skall det i varje län finnas en huvudman som ansvarar för den lokala och regionala linjetrafiken för persontransporter. Trafikens omfattning anges i en trafikförsörjningsplan som huvudmannen antar.

text: Regeringen får efter framställning av huvudman, landsting eller kommun meddela föreskrifter om samverkan i fråga om trafik mellan huvudmän i olika län.

text: Lag (1991:1714).

beteckning: 1 a §

text: Trafikhuvudmannen skall ägna uppmärksamhet åt taxifrågorna i länet och verka för en tillfredsställande taxiförsörjning.

text: Efter överenskommelse med landsting eller kommun i länet får trafikhuvudmannen upphandla taxitjänster för sådana transportändamål som det annars ankommer på kommun eller landsting att tillgodose. Då en kommun, ett landsting eller en trafikhuvudman upphandlar taxitjänster får beaktas även åtaganden av anbudsgivaren att hålla en god taxiservice för allmänheten.

text: Lag (1991:1714).

ordinal: 1 a

text: Huvudman är landstinget och kommunerna i länet gemensamt. I Stockholms län är landstinget huvudman och i Gotlands län kommunen.

text: Landstinget och kommunerna i övriga län kan dock komma överens om att antingen landstinget eller kommunerna i länet skall vara huvudman.

text: Lag (1996:1417).

beteckning: 2 a §

text: I Kalmar län och Skåne län kan ett regionförbund enligt lagen (

text: ) om försöksverksamhet med regionförbund i Kalmar län och Skåne län vara huvudman.

text: Lag (1996:1417).

ordinal: 2 a

text: Huvudmannens uppgifter handhas i kommunalförbund om inte ett landsting eller en kommun ensam är huvudman. Om de som är huvudman är överens därom, får dock uppgifterna i stället handhas genom ett aktiebolag, som har bildats för ändamålet. De som är huvudman skall inneha samtliga aktier i bolaget.

text: I fråga om kommunalförbund gäller vad som föreskrivs i

text: kommunallagen (1991:900)

text: om inte annat följer av

text: 7 §§

text: Lag (1997:551).

text: Kan enighet inte uppnås om förbundsordningen för kommunalförbund eller ändring av den eller om ordförande i förbundets fullmäktige eller styrelse, beslutar regeringen. Vid oenighet i de avseenden som anges i 5 eller

text: 6 §

text: gäller dock vad där sägs, om inte annat föreskrivs med stöd av

text: 7 §

text: Uppnås inte enighet i fråga om antalet ledamöter som medlem i kommunalförbund skall utse i förbundsfullmäktige, skall landstinget utse hälften av ledamöterna och kommunerna i länet tillsammans hälften.

text: Antalet ledamöter som varje kommun skall utse bestäms av länsstyrelsen i förhållande till folkmängden i kommunerna vid ingången av det år då val av förbundsfullmäktige förrättas. Varje kommun skall dock utse minst en ledamot.

text: Lag (1997:225).

text: Uppnås inte enighet i fråga om sättet att mellan medlemmarna i kommunalförbund fördela underskott i förbundsverksamheten gäller att landstinget skall täcka hälften av underskottet och kommunerna i länet tillsammans återstoden. Omfattningen av varje kommuns skyldighet att tillhandahålla medel skall bestämmas i förhållande till det trafikarbete som har nedlagts i kommunen under verksamhetsåret.

text: Lag (1997:225).

text: Om synnerliga skäl föreligger, får regeringen efter framställning av landstinget, kommun som inte tillhör landstinget eller minst en tredjedel av de kommuner i visst län som tillhör landsting, vilka är huvudman, meddela föreskrifter om begränsning av huvudmans skyldighet enligt

text: 1 § första stycket

text: och föreskriva eller i särskilt fall besluta om undantag från 5 eller

text: 6 §

text: . Beslut om undantag får förenas med särskilda villkor.

text: Lag (1991:1714).


rpubl:andrar: upph. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 8, 9 §§

dcterms:title: Lag (1978:440) om kollektivtrafiknämnd

text: Fråga om ersättning till trafikföretag för framtida utförande av sådan trafik som omfattas av lagen (

text: ) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik prövas av kollektivtrafiknämnden, om huvudmannen och trafikföretaget trots förhandlingar i frågan inte kan enas.

text: Kollektivtrafiknämnden består av ordförande och fyra andra ledamöter, om inte annat följer av

text: tredje stycket

text: . För ledamöterna skall finnas ersättare.

text: Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen för viss tid. Av ledamöterna utses en efter förslag av Svenska kommunförbundet, en efter förslag av Landstingsförbundet och en efter förslag av Svenska busstrafikförbundet. Detsamma gäller i fråga om ersättare för sådan ledamot.

text: Om båda parter begär det får regeringen förordna ytterligare två ledamöter och ersättare för dessa att deltaga i handläggningen av visst ärende.

text: Fråga som avses i

text: 1 §

text: tages upp av kollektivtrafiknämnden efter skriftlig ansökan av endera parten. I ansökningen skall anges yrkande, innefattande uppgift om den trafik och den tid för vilken ersättning är avsedd att utgå, samt den utredning som åberopas i ärendet. Av utredningen skall framgå omfattningen och resultatet av de förhandlingar som har förts i ersättningsfrågan.

text: Kollektivtrafiknämnden skall bereda motpart tillfälle att yttra sig över yrkande som part framställer hos nämnden och över utredning som denne åberopar i ärendet. Om det behövs skall nämnden hålla förhandling med parterna.

text: Kollektivtrafiknämnden får införskaffa utredning utöver den som parterna åberopar i ärendet och i övrigt inhämta de upplysningar som behövs.

text: Finner kollektivtrafiknämnden att förhandlingar i ersättningsfrågan inte har förts i tillräcklig utsträckning, får nämnden avvisa ansökan.

text: Parterna skall medverka till att handläggningen hos kollektivtrafiknämnden kan avslutas inom tid som föreskrivs i särskild ordning.

text: Kollektivtrafiknämnden är beslutför om den är fulltalig.

text: I fråga om åtgärder som avser endast beredande av ärende eller avskrivning av ärende efter återkallelse får ordföranden besluta ensam. Detsamma gäller handläggning vid överklagande av nämndens beslut.

text: Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas föreskrifterna i

text: 16 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i tvistemål.

text: Lag (1986:1179).

text: Den omständigheten att ledamot i kollektivtrafiknämnden genom anställning, uppdrag eller liknande är knuten till den som är part i ett ärende hos nämnden skall inte medföra jäv enligt

text: 11 § första stycket 5 förvaltningslagen (1986:223)

text: Lag (1986:1179).

text: Mot kollektivtrafiknämndens beslut får talan inte föras.

text: Vardera parten skall svara för sin egen kostnad hos kollektivtrafiknämnden.

text: Parterna skall ersätta statsverket nämndens kostnader för utredning i ärendet med hälften vardera.

text: Föreligger särskilda skäl får nämnden besluta om annan kostnadsfördelning än den som följer av första och andra styckena eller förordna att viss kostnad skall stanna på statsverket.

text: 12 §

text: har upphört att gälla genom SFS1980:250.

text: Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om kollektivtrafiknämndens verksamhet och förfarandet inför nämnden.


rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:title: Förordning (1978:441) om kollektivtrafiknämnd

text: I

text: 1 § lagen (1978:440)

text: om kollektivtrafiknämnd finns bestämmelser om kollektivtrafiknämndens uppgifter.

text: I

text: 2 § lagen (1978:440)

text: om kollektivtrafiknämnd finns bestämmelser om kollektivtrafiknämndens sammansättning och om förordnande av nämndens ledamöter och ersättare för dessa.

text: I mån av behov får kollektivtrafiknämnden anlita sekreterare eller annat biträde.

text: Ärende hos kollektivtrafiknämnden avgörs vid sammanträde med nämnden efter föredragning av ordföranden eller den ordföranden utser.

text: Kollektivtrafiknämnden sammanträder på plats och tid som ordföranden bestämmer.

text: I ärenden hos kollektivtrafiknämnden skall föras protokoll när sammanträde hålls eller när nämnden i annat fall finner att protokoll behövs.

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få en avvikande mening antecknad.

text: Förordning (1986:1077).

text: Handläggningen av ärende hos kollektivtrafiknämnden skall avslutas inom två månader från den dag ärendet anhängiggjordes, om inte nämnden av särskilda skäl beslutar annat.

text: Kollektivtrafiknämndens beslut som innebär avgörande av saken skall sättas upp särskilt. I beslutet skall anges de skäl på vilka det grundas. Det undertecknas av ordföranden och tillställs parterna genom nämndens försorg.

text: Ytterligare föreskrifter om nämndens verksamhetsformer meddelas av nämnden i arbetsordning.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1985 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1985/86.

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. Den skall dock tillämpas från och med bidragsåret 1986/87.

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om statligt stöd till viss skärgårdstrafik skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1987. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser bidragsåret 1986/87.

text: Transportrådet får även efter utgången av juni 1987 upphäva de föreskrifter som rådet har meddelat med stöd av den upphävda förordningen.

dcterms:title: Förordning (1978:446) om statligt stöd till viss skärgårdstrafik

text: Inledande bestämmelser

text: För att främja en tillfredsställande trafikförsörjning i skärgårdarna lämnas statligt stöd enligt denna förordning till olönsam skärgårdstrafik med fartyg. Stödet lämnas till reguljär trafik och kompletteringstrafik under förutsättning att trafiken drivs under hela året med syfte att tillgodose i första hand den bofasta befolkningens trafikbehov.

text: Kan trafik som avses i

text: första stycket

text: på grund av ishinder eller annat särskilt skäl inte upprätthållas, kan stöd enligt denna förordning lämnas till sådan helikoptertrafik som utförs som ersättning för fartygstrafiken.

text: Stöd enligt denna förordning lämnas inte till färjetrafik eller trafik mellan Gotland och fastlandet.

text: Förordning (1985:168).

text: I denna förordning avses med

text: skärgård

text: : ö eller öar som har bofast befolkning men saknar fastlandsförbindelse i form av väg eller allmän färjeled,

text: reguljär fartygstrafik

text: : regelbunden trafik med fartyg som är inrättat för personbefordran eller person- och godsbefordran,

text: kompletteringstrafik

text: : sådan inte reguljär fartygstrafik som, efter förhandsbeställning i varje särskilt fall, utförs inom visst i en trafikförsörjningsplan angivet område, som saknar reguljär fartygstrafik,

text: färjetrafik

text: : trafik med fartyg som är inrättat huvudsakligen för transport av fordon,

text: trafikhuvudman

text: : huvudman enligt lagen (

text: ) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik.

text: Förordning (1985:168).

text: Statligt stöd lämnas i form av statsbidrag till kommun som ansvarar för eller lämnar ekonomiskt bidrag till sådan trafik som ingår i en av kommunen antagen trafikförsörjningsplan och för vilken statligt stöd kan utgå enligt denna förordning.

text: Stöd enligt denna förordning lämnas inte till trafik som trafikhuvudman ansvarar för. Bestämmelser om stöd till sådan trafik finns i förordningen (

text: ) om statligt stöd till lokal och regional kollektiv persontrafik.

text: Förordning (1985:168).

text: Statsbidrag utgår för bidragsår. Bidragsåret omfattar tiden den 1 juli-den 30 juni.

text: Statsbidragets beräkning

text: Statsbidrag utgår i fråga om reguljär fartygstrafik för den del av kostnaderna som belöper på högst fyra dagliga dubbelturer på viss linje och i fråga om kompletteringstrafik för den del av kostnaderna som belöper på högst en förbindelse fram och åter i veckan inom visst område. Härvid skall kostnaderna fördelas lika på samtliga turer på linjen eller, i fråga om kompletteringstrafik, på samtliga turer inom området.

text: Bidrag beräknas till 17,5 procent av den i

text: första stycket

text: angivna delen av kostnaderna.

text: Förordning (1986:623).

text: Bidrag som avses i

text: 5 §

text: får inte överstiga det totala underskottet i trafiken under bidragsåret.

text: Driver trafikutövare reguljär skärgårdstrafik på flera linjer inom samma kommun får vid beräkningen av underskottets storlek enligt

text: första stycket

text: resultatutjämning ske på det sätt som transportrådet bestämmer.

text: Förordning (1981:708).

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 6 §§

text: skall tillämpas även i fråga om bidrag till sådan helikoptertrafik som avses i

text: 1 § andra stycket

text: . Till grund för beräkningen av bidraget skall läggas kostnaderna för fartygstrafik av motsvarande omfattning.

text: Föreligger synnerliga skäl kan bidrag utgå utöver vad som följer av

text: 5 § första stycket

text: eller med högre procentsats än som anges i

text: 5 § andra stycket

text: eller till trafik som utsträcks att omfatta enstaka områden utan bofast befolkning.

text: Förfarandet i ärenden om statsbidrag

text: En kommun som önskar erhålla statsbidrag enligt denna förordning skall senast den 15 februari närmast före bidragsåret till länsstyrelsen ge in en av kommunen antagen trafikförsörjningsplan för bidragsåret. Finns det särskilda skäl får transportrådet besluta att även en senare ingiven plan skall prövas.

text: Förordning (1985:168).

text: 9 § har upphävts genom förordning (1981:708).

type: upphavd

text: Länsstyrelsen granskar trafikförsörjningsplanen. Om det behövs för bedömning av frågan om statsbidrag, skall länsstyrelsen överlägga med kommunen om uppläggningen av trafiken.

text: Senast den 31 mars närmast före bidragsåret skall länsstyrelsen till transportrådet överlämna trafikförsörjningsplanen tillsammans med eget yttrande. Förordning (

text: Transportrådet granskar den av länsstyrelsen överlämnade trafikförsörjningsplanen.

text: Transportrådet meddelar före den 1 juni närmast före bidragsåret beslut i frågan om trafikförsörjningsplanen kan godkännas som underlag för ansökan om statsbidrag.

text: Kommunen och länsstyrelsen skall underrättas om transportrådets beslut enligt

text: andra stycket

text: . Förordning (

text: Ansökan om statsbidrag enligt denna förordning skall ges in till länsstyrelsen senast den 30 september närmast efter bidragsåret. Föreligger särskilda skäl får dock transportrådet besluta att senare inkommen ansökan skall prövas.

text: Förordning (1981:708).

text: den utförda trafikens överensstämmelse med den godkända trafikförsörjningsplanen,

text: det ekonomiska utfallet av trafiken,

text: kommunens faktiska kostnader för trafiken.

text: Till ansökningshandling skall fogas redogörelse över den under bidragsåret utförda trafiken. I redogörelsen skall anges

text: Sökanden är skyldig att på begäran av länsstyrelsen eller transportrådet lämna de ytterligare uppgifter som behövs för prövningen av frågan om statsbidrag. Lämnar sökanden inte begärda uppgifter får ansökningen avslås.

text: Förordning (1985:168).

text: Frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av transportrådet.

text: Länsstyrelsen granskar inkomna ansökningar om statsbidrag. Senast den 31 oktober närmast efter bidragsåret skall länsstyrelsen till transportrådet överlämna ansökningshandlingarna tillsammans med eget yttrande.

text: Sedan bidrag har beviljats skall transportrådet snarast möjligt betala ut bidraget.

text: Förordning (1985:168).

text: Övriga frågor

text: Ytterligare föreskrifter i de avseenden som anges i denna förordning meddelas av transportrådet. Rådet tillhandahåller de blanketter som behövs i ärenden om statsbidrag enligt förordningen.

text: Förordning (1981:708).

text: Mot länsstyrelses beslut enligt denna förordning får talan inte föras.

text: Talan mot transportrådets beslut enligt denna förordning förs hos regeringen genom besvär. Mot rådets beslut enligt

text: 11 § andra stycket

text: eller

text: 14 § första stycket

text: får talan dock inte föras.

text: Förordning (1981:708).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1985 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1985/86.

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. Den skall dock tillämpas från och med bidragsåret 1986/87.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om statligt stöd till fjällflygtrafik skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1987. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser bidragsåret 1986/87.

text: Transportrådet får även efter utgången av juni 1987 upphäva de föreskrifter som rådet har meddelat med stöd av den upphävda förordningen.

dcterms:title: Förordning (1978:447) om statligt stöd till fjällflygtrafik

text: Inledande bestämmelser

text: För att främja en tillfredsställande trafikförsörjning i fjällområden som saknar både väg, som är farbar med personbil, och med viss regelbundenhet förekommande järnvägstrafik eller båttrafik, lämnas statligt stöd enligt denna förordning till olönsam flygtrafik. Stödet kan avse regelbunden trafik och tilläggstrafik.

text: Förordning (1985:169).

text: I denna förordning avses med

text: fjällområde

text: : område ovanför odlingsgränsen,

text: regelbunden flygtrafik

text: : luftfart i regelbunden trafik (

text: linjefart

text: ) för personbefordran eller person- och godsbefordran med luftfartyg med högsta tillåtna startvikt om 5 700 kilogram eller lägre vikt,

text: tilläggstrafik

text: : sådan inte regelbunden flygtrafik som enligt avtal med trafikhuvudman eller kommun utförs inom visst i trafikförsörjningsplan angivet område,

text: trafikhuvudman

text: : huvudman enligt lagen (

text: ) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik,

text: bofast befolkning

text: : personer som stadigvarande bor i fjällområdet eller som för sin näringsutövning behöver vistas längre perioder i området.

text: Förordning (1985:169).

text: Statligt stöd utgår till trafik som drivs med syfte att tillgodose i första hand den bofasta befolkningens trafikbehov och som utförs under tiden den 1 juli-30 september.

text: Stöd kan utgå även till trafik som utförs under annan tid än som anges i

text: första stycket

text: i den mån trafiken tillgodoser huvudsakligen behov som där avses.

text: Statligt stöd lämnas i form av statsbidrag till kommun som ansvarar för eller lämnar ekonomiskt bidrag till sådan trafik som ingår i en av kommunen antagen trafikförsörjningsplan och för vilken statligt stöd kan utgå enligt denna förordning.

text: Stöd enligt denna förordning lämnas inte till trafik som trafikhuvudman ansvarar för. Bestämmelser om stöd till sådan trafik finns i förordningen (

text: ) om statligt stöd till lokal och regional kollektiv persontrafik.

text: Förordning (1985:169).

text: Statsbidrag utgår för bidragsår. Bidragsåret omfattar tiden den 1 juli-den 30 juni. Föreligger skäl därtill får dock transportrådet bestämma att bidragsåret skall omfatta annan tid.

text: Förordning (1981:709).

text: Statsbidragets beräkning

text: Statsbidrag utgår för den del av kostnaderna som belöper på högst en förbindelse i veckan mellan varje fast bosättningsställe och närmaste eller lättast tillgängliga serviceort, arbetsplats eller liknande. Härvid skall kostnaderna fördelas lika på samtliga flygturer av samma slag inom det område som trafikeras.

text: Bidrag beräknas till 17,5 procent av den i

text: första stycket

text: angivna delen av kostnaderna. Bidraget får inte överstiga det totala underskottet i trafiken under bidragsåret.

text: Förordning (1986:624).

text: Föreligger synnerliga skäl kan bidrag utgå utöver vad som följer av

text: 6 § första stycket

text: eller med högre procentsats än som anges i

text: 6 § andra stycket

text: Förfarandet i ärenden om statsbidrag

text: En kommun som önskar erhålla bidrag enligt denna förordning skall senast den 15 februari närmast före bidragsåret till länsstyrelsen ge in en av kommunen antagen trafikförsörjningsplan för bidragsåret. Om det finns särskilda skäl får transportrådet besluta att även en senare ingiven plan skall prövas.

text: Förordning (1985:169).

text: Upphör att gälla genom förordning (1981:709).

text: Senast den 31 mars närmast före bidragsåret skall länsstyrelsen till transportrådet överlämna trafikförsörjningsplanen tillsammans med eget yttrande.

text: Förordning (1985:169).

text: Transportrådet granskar den av länsstyrelsen överlämnade trafikförsörjningsplanen. Föreligger fråga som avses i

text: 7 §

text: prövas den av rådet.

text: Transportrådet meddelar före den 1 juni närmast före bidragsåret beslut i frågan om trafikförsörjningsplanen kan godkännas som underlag för ansökan om statsbidrag. Innan beslut meddelas skall transportrådet samråda med luftfartsverket.

text: andra stycket

text: Förordning (1985:169).

text: Förordning (1981:709).

text: vilka flygplanstyper som har använts i trafiken,

text: det ekonomiska utfallet av trafiken,

text: Förordning (1985:169).

text: Länsstyrelsen granskar inkomna ansökningar om statsbidrag.

text: Senast den 31 oktober närmast efter bidragsåret skall länsstyrelsen till transportrådet överlämna ansökningshandlingarna tillsammans med eget yttrande.

text: Förordning (1981:709).

text: Fråga om statsbidrag enligt denna förordning prövas av transportrådet.

text: Förordning (1981:709).

text: Övriga frågor

text: Ytterligare föreskrifter i de avseenden som anges i denna förordning meddelas av transportrådet efter samråd med luftfartsverket. Föreligger särskilda skäl får nämnden föreskriva de avvikelser som behövs i fråga om förfarandet i bidragsärenden. Rådet tillhandahåller de blanketter som behövs i ärenden om statsbidrag enligt förordningen.

text: Förordning (1981:709).

text: Talan mot beslut av transportrådet enligt denna förordning förs hos regeringen genom besvär. Mot beslut enligt

text: 11 § andra stycket

text: får talan inte föras.

text: Förordning (1981:709).


rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§, rubr. närmast före 7 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 4 §; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling. De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1987.

rpubl:andrar: ny 12 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1988. De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 1988.

rpubl:andrar: upph. 8 §; ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 12 §

dcterms:title: Förordning (1978:45) om ersättning vid kommittéuppdrag

rdfs:label: Finansdepartementet PP

text: Tillämpningsområde

text: Denna förordning tillämpas, i den mån regeringen ej bestämmer annat, på uppdrag i kommitté, som har tillkallats eller inrättats av regeringen eller av statsråd efter regeringens bemyndigande.

text: Vad som i förordningen sägs om uppdrag i kommitté skall tillämpas också på uppdrag som särskild utredare. Föreskrift om ordförande tillämpas därvid på den särskilde utredaren.

text: Dagarvode

text: Ersättning för uppdrag utgår i form av dagarvode.

text: Dagarvode utgår för dag under vilken arbete utförs.

text: Dagarvode utgör

text: för ordförande 120 kronor om dagen,

text: för andra uppdragstagare 75 kronor om dagen.

text: Förordning (1988:968).

text: Dagarvode innefattar i förekommande fall semesterersättning enligt

text: semesterlagen (1977:480)

text: på sätt som följer av särskilt kollektivavtal.

text: Ersättning för mistade avlöningsförmåner

text: Den som utför arbete i uppdrag som avses i

text: 1 §

text: får utöver dagarvode tillerkännas ersättning för sådana avlöningsförmåner, som han går miste om på grund av att han är ledig från anställning. Sådan ersättning utgår under högst tre månader. Vikariatstillägg ersätts inte.

text: Fråga om ersättning enligt

text: första stycket

text: prövas av vederbörande statsråd eller av tjänsteman som denne utser.

text: Reseförmåner

text: Vid resor till eller från en sammanträdesort, under vistelse på sådan ort och vid andra resor eller förrättningar med anledning av uppdrag som avses i

text: 1 §

text: tillämpas de bestämmelser om reseförmåner som enligt kollektivavtal gäller för statstjänstemän i allmänhet samt utlandsreseförordning (

text: Förordning (1992:152).

text: 8 § har upphävts genom förordning (1992:152).

text: Har någon i uppdrag som avses i

text: 1 §

text: utfört arbete som han har kallats till under tid då han åtnjuter semester, får vederbörande statsråd tillerkänna honom skälig ersättning för de extra kostnader som kan ha uppkommit.

text: Övriga bestämmelser

text: I räkning med begäran om ersättning anges det antal dagar under vilka arbete har utförts i uppdraget.

text: Varje räkning granskas och attesteras av någon uppdragstagare eller anställd inom kommittén som har kännedom om de faktiska förhållanden på vilka utgiften grundar sig. Räkningen ges in till det departement som kommittén hör till.

text: Förordning (1992:944).

text: Beslut om ersättning enligt denna förordning får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Förordning (1995:224).


rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 mars 1989.

text: Lagen (

text: ) om avgift för innehav av televisionsmottagare skall upphöra att gälla vid utgången av år 1989. Lagen gäller dock fortfarande i fråga om skyldighet att betala mottagaravgift som har uppkommit dessförinnan.

text: För den som den 28 februari 1989 är registrerad som skyldig att betala mottagaravgift och som skall betala TV-avgift efter ikraftträdandet av den nya lagen, skall Radiotjänst i Kiruna Aktiebolag före utgången av år 1989 fatta beslut enligt

text: 9 §

text: i den nya lagen. Sedan bolaget har fattat ett sådant beslut i fråga om en avgiftsskyldig, skall den nya lagen tillämpas på honom i stället för den äldre lagen. Den äldre lagen gäller fortfarande till utgången av år 1989 i fråga om övriga avgiftsskyldiga som avses i denna punkt.

text: Vid bestämmande av avgiften för den första avgiftsperioden enligt punkt 3 skall bolaget beakta om avgiften avser tid för vilken mottagaravgift har betalats enligt den äldre lagen. Om det uppstår mellanrum mellan den tid för vilken avgift har betalats enligt den äldre lagen och den första avgiftsperiodens början, skall bolaget tillämpa

text: 7 § tredje stycket

text: i den nya lagen.

text: I fråga om den som driver hotell- eller pensionatsrörelse skall för tiden till utgången av år 1989 TV-avgiften för en mottagare som är avsedd att användas av tillfälliga gäster i rörelsen omfatta även övriga sådana mottagare i rörelsen.

text: För tiden till utgången av år 1989 skall bolaget, så snart det har fattat beslut enligt

text: 9 §

text: i den nya lagen i fråga om någon som den 28 februari 1989 är registrerad som skyldig att betala mottagaravgift, underrätta televerket om beslutet.

text: Om någon som den 28 februari 1989 är registrerad som skyldig att betala mottagaravgift före utgången av detta år skriftligen anmäler till bolaget att hans innehav av TV-mottagaren har upphört, skall bolaget, om det inte har fattat beslut enligt

text: 9 §

text: i den nya lagen, underrätta televerket om att avanmälan skett.

text: Varje statlig myndighet som innehar TV-mottagare skall senast den 1 april 1989 anmäla till bolaget hur många mottagare som myndigheten innehar.

text: Den som driver hotell- eller pensionatsrörelse och som innehar TV-mottagare som används i rörelsen skall senast den 1 februari 1990 anmäla till bolaget hur många mottagare som innehas i rörelsen.

rpubl:andrar: upph.

text: Denna lag träder i kraft i fråga om

text: 4 §

text: och

text: den 1 april 1989 och i övrigt den 1 mars 1989.

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 1, 2, 4 §§

dcterms:title: Lag (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Den som innehar en mottagare som är avsedd för mottagning av bildsändning med eller utan ljud (

text: televisionsmottagare

text: ) skall betala mottagaravgift med 271 kronor per kalenderkvartal.

text: Avgiften betalas till den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Lag (1989:495).

text: Bestämmelser om skyldighet att anmäla innehav av televisionsmottagare finns i lagen (

text: ) om TV-avgift.

text: Lag (1989:42).

text: är avsedda att användas i innehavarens hushåll av honom själv, hans familj, annan medlem av hushållet eller inneboende som är helt i hushållets kost,

text: är avsedda för försäljning eller demonstration och förvaras på samma försäljnings- eller demonstrationsställe,

text: innehas inom sjukhus, vårdanstalt, ålderdomshem eller liknande inrättning och är avsedda att användas av dem som vårdas där,

text: innehas i hotell- eller pensionatsrörelse och är avsedda att användas av tillfälliga gäster, eller

text: innehas av läroanstalt och är avsedda att användas för undervisningen. Avgift som har erlagts för televisionsmottagare gäller även annan sådan mottagare som är avsedd att användas i motorfordon, om fordonet är registrerat på den som har erlagt avgiften, medlem av hans familj eller annan medlem av hans hushåll och icke huvudsakligen används i yrkesmässig trafik.

text: Avgift som har erlagts för televisionsmottagare gäller även annan televisionsmottagare, om mottagarna

text: Avgift som har erlagts för televisionsmottagare, vilken används inom lägenhet som är avsedd för annat ändamål än bostad och disponeras av den som innehar mottagaren, gäller även ytterligare nio sådana mottagare inom lägenheten, i den mån föreskrift i

text: första stycket

text: ej är tillämplig. För varje påbörjad följande grupp om tio mottagare utgår avgift såsom för en mottagare.

text: på grund av sin konstruktion inte kan användas för att ta emot markbundna rundradiosändningar,

text: finns i anläggningar eller lokaler som är avsedda för annat än bostadsändamål eller i fortskaffningsmedel, om mottagaren på grund av en särskilt vidtagen åtgärd inte kan användas för att ta emot TV-program,

text: innehas av tjänsteman vid utländsk beskickning eller lönat konsulat, om utrikesdepartementet bestämmer det,

text: har förts in i riket för tillfälligt bruk och är tullfri,

text: innehas på prov under högst 15 dagar, eller

text: efter anmälan till myndighet som avses i

text: 1 § andra stycket

text: har blivit nedmonterad, inpackad och undanställd eller på annat sätt försatt ur brukbart skick.

text: Lag (1989:42).

text: Avgift betalas inte för televisionsmottagare som

text: Föreskrift om mottagare i denna lag avser även återgivningsanordning som är ansluten till mottagaren.

text: Föreskrifterna i denna lag gäller ej navigeringsmottagare.

text: 6 § har upphävts genom lag (1989:42).


text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 2 §

text: den 1 februari 1987, och i övrigt den 1 januari 1987.

dcterms:title: Förordning (1978:482) med instruktion för radionämnden

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 §

text: och

text: , tillämpas på radionämnden.

text: Uppgifter

text: Radionämnden övervakar genom efterhandsgranskning att de företag, som på grund av tillstånd enligt

text: 5 § radiolagen (1966:755)

text: har rätt att sända radioprogram (

text: programföretag

text: ), utövar denna rätt i överensstämmelse med

text: 6 § radiolagen

text: och de närmare bestämmelser om programverksamheten som har tagits in i avtal mellan regeringen och företaget.

text: Med

text: granskningsärende

text: förstås i denna förordning ärende i vilket nämnden prövar huruvida programföretag har iakttagit de bestämmelser i

text: radiolagen

text: och avtalet som avses i

text: första stycket

text: Förordning (1986:1218).

text: Det åligger nämnden särskilt att efter anmälan eller på eget initiativ granska program eller grupp av program som har sänts.

text: Granskning skall i förekommande fall även omfatta programföretags beslut med anledning av sådan begäran om beriktigande eller genmäle som enligt avtal mellan regeringen och företaget skall föranleda underrättelse till nämnden.

text: Nämnden är inte skyldig att granska program på grund av anmälan som har kommit in mer än sex månader efter det att programmet sändes.

text: Prövning av programföretags beslut med anledning av begäran om genmäle får ej ske om den som har framställt begäran om genmäle motsätter sig sådan prövning.

text: Nämnden skall varje år före den 1 februari till chefen för utbildningsdepartementet avge berättelse om nämndens verksamhet under det senaste året.

text: Till verksamhetsberättelsen skall fogas en redogörelse för beslut av större vikt eller av principiell betydelse under det senaste året.

text: Organisation m.m.

text: Nämnden består av ordförande och sex andra ledamöter. För ledamöterna finns ersättare till det antal regeringen bestämmer.

text: En av ledamöterna eller ersättarna skall vara vice ordförande.

text: Ordföranden och vice ordföranden skall vara lagfarna och erfarna i domarvärv.

text: Chef för nämnden är en direktör.

text: Direktören skall vara lagfaren och erfaren i domarvärv.

text: Hos nämnden finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får nämnden anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Förordning (1979:1015).

text: Ärendenas handläggning

text: som är av större vikt eller av principiell betydelse, eller

text: Vid sammanträde med radionämnden skall avgöras granskningsärenden eller grupper av granskningsärenden

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om nämndens organisation och arbetsformer,

text: frågor om förslag till anslagsframställning till riksdagen och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänst,

text: frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, samt

text: andra frågor som direktören beslutar skall avgöras vid sammanträde med nämnden.

text: I fråga om andra ärenden än granskningsärenden skall vid sammanträde med nämnden avgöras

text: Vid prövning av ärenden som skall avgöras vid sammanträde är nämnden beslutför när minst fyra ledamöter, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande.

text: Om det i ett granskningsärende framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas föreskrifterna i

text: 16 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i tvistemål.

text: Förordning (1986:1218).

text: Om ett sådant ärende som avses i

text: 10 §

text: är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan minst fyra ledamöter, bland dem ordföranden eller vice ordföranden. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får ordföranden eller vice ordföranden ensam besluta i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Nämnden får överlämna åt direktören att avgöra ärenden eller grupper av ärenden som avses i

text: 10 § 4

text: och som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ske vid sammanträde med nämnden.

text: Ärenden som inte skall avgöras vid sammanträde med nämnden avgörs av direktören. Denne får dock inte meddela beslut som innebär att programföretag har brustit vid tillämpningen av

text: 6 § radiolagen (1966:755)

text: eller de närmare bestämmelser om programverksamheten som har tagits in i avtal mellan regeringen och programföretaget.

text: Ärenden som prövas vid sammanträde med nämnden avgörs efter föredragning som ankommer på direktören, annan tjänsteman hos nämnden eller särskilt förordnad föredragande. Direktören och annan tjänsteman hos nämnden får närvara vid handläggning av alla granskningsärenden.

text: Förordning (1979:1015).

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få en avvikande mening antecknad.

text: Förordning (1986:1218).

text: Om det bedöms lämpligt för utredningen av ett granskningsärende, får nämnden bereda programföretagets chef eller annan tjänsteman hos företaget tillfälle att vid sammanträde med nämnden framföra synpunkter eller lämna upplysningar i ärendet. Kallas annan tjänsteman får även företagets chef närvara.

text: Vill den som har gjort skriftlig anmälan muntligen lämna uppgift i ärendet, kan nämnden, om det är påkallat av särskild anledning, bereda honom tillfälle härtill vid sammanträde med nämnden.

text: Den som har framställt begäran om genmäle skall beredas tillfälle att yttra sig i fråga som avses i

text: 4 § andra stycket

text: , om inte detta framstår som obehövligt.

text: Ärenden som prövas av direktören avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att sådana ärenden avgörs utan föredragning. Föredragningen ankommer på annan tjänsteman hos nämnden eller särskilt förordnad föredragande.

text: Direktören skall på lämpligt sätt hålla nämnden underrättad om sina avgöranden.

text: Förordning (1979:1015).

text: Direktören får besluta om granskning av program eller grupp av program samt infordra yttranden i granskningsärenden. Direktören ansvarar för redogörelsen enligt

text: 5 § andra stycket

text: och skall tillse att denna på lämpligt sätt kommer till allmänhetens kännedom.

text: Beslut varigenom ett granskningsärende avgörs skall innehålla de skäl som har bestämt utgången, om det inte är obehövligt. Beslutet skall innehålla uppgift om vem som har deltagit i detta. Har skiljaktig mening förekommit, skall denna framgå av beslutet.

text: Avskrift av besluten i granskningsärenden skall tillställas programföretaget och den som har gjort anmälan.

text: Talan får inte föras mot beslut i granskningsärenden.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Nämndens ordförande och vice ordförande samt övriga ledamöter och ersättare förordnas av regeringen för tre år. Ett förordnande kan förlängas högst en gång, om inte särskilda skäl föranleder ytterligare förlängning.

text: Tjänsten som direktör tillsätts av regeringen efter anmälan av radionämndens ordförande. Övriga tjänster tillsätts och annan personal antas av nämnden.

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 4 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning skall gälla den som innehar eller uppehåller tjänsten som direktör.

text: Bestämmelserna i

text: 32 § anställningsförordningen (1965:601)

text: om chef för central förvaltningsmyndighet skall tillämpas på direktören.

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av radionämnden i fråga om innehavare av tjänsten som direktör.


rpubl:andrar: upph. 4 §; ändr. 3, 5 §§; ny 6 §

dcterms:title: Förordning (1978:484) om mottagare för radiosändning eller trådsändning

text: mottagare för radio- eller trådsändning,

text: återgivningsanordning som är ansluten till sådan mottagare som avses i 1.

text: I denna förordning avses med mottagare

text: Avgift som avses i lagen (

text: ) om avgift för innehav av televisionsmottagare skall erläggas till televerket.

text: Innehav av televisionsmottagare skall anmälas till televerket.

text: Medgivande att inneha sådan anordning för registrering av innehållet i radioeller trådsändning som avses i

text: 3 a § andra stycket radiolagen (1966:755)

text: meddelas av televerket.

text: Förordning (1979:154).

text: 4 §

text: upphävd genom

text: förordning (1979:154).

text: Ytterligare föreskrifter för verkställigheten av lagen (

text: ) om avgift för innehav av televisionsmottagare samt

text: och

text: 3 a §§

text: radiolagen (1966:755)

text: meddelas av televerket.

text: Förordning (1979:154).

text: Avskrift av dom beträffande förseelse som avses i

text: 11 §

text: andra styc ket

text: radiolagen (1966:755)

text: eller

text: 6 § lagen (1978:478)

text: om avgift för innehav av televisionsmottagare skall sändas till televerket.

text: Förordning (1979:154).