text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987.

text: Genom förordningen upphävs länsstyrelseinstruktionen (

text: Länsstyrelsen skall fullgöra de uppgifter som enligt äldre föreskrifter åligger Kungl. Maj:ts befallningshavande eller landshövdingen.

text: Bestämmelserna om vitesföreläggande i

text: 10 §

text: i den upphävda instruktionen skall dock fortfarande gälla. Ärenden om sådana vitesförelägganden avgörs av landshövdingen.

rpubl:andrar: ändr. 30 §

rpubl:andrar: ändr. 16, 30 §§

dcterms:title: Förordning (1986:1122) med länsstyrelseinstruktion

rdfs:label: Civildepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: I varje län finns en länsstyrelse.

text: För länsstyrelsen i Norrbottens län finns särskilda bestämmelser.

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 2 §

text: 3 § 2

text: och

text: 18 § tredje stycket

text: , tillämpas på länsstyrelserna.

text: Förordning (1987:238).

text: Uppgifter

text: Länsstyrelsen svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den mån inte någon annan myndighet har ålagts ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter.

text: Länsstyrelsen skall ge noggrann akt på länets tillstånd och behov samt främja länets utveckling och befolkningens bästa. I frågor som har betydelse även för angränsande län skall länsstyrelsen främja det för länen gemensamma intresset.

text: Länsstyrelsen skall genomföra eller hos en annan förvaltningsmyndighet eller regeringen föreslå de åtgärder som är nödvändiga eller lämpliga för länet. Länsstyrelsen bör underrätta regeringen om vad som är särskilt viktigt för regeringen att få veta om länet och händelser som inträffat där.

text: Länsstyrelsen skall med beaktande av fastställda nationella mål verka för att statlig, kommunal och landstingskommunal verksamhet i länet samordnas och anpassas efter de regionalpolitiska målen och kravet på en långsiktigt god hushållning med naturresurserna.

text: Länsstyrelsen skall inom sitt verksamhetsområde övervaka att vad som enligt lag eller annan författning åligger statliga myndigheter, kommuner, landstingskommuner eller enskilda blir fullgjort.

text: Förordning (1987:238).

text: den regionala utvecklingen,

text: hushållningen med naturresurser,

text: plan- och byggnadsväsendet,

text: fastighetsregistreringen,

text: naturvården,

text: miljöskyddet,

text: livsmedelskontrollen,

text: kulturminnesvården,

text: hälsoskyddet,

text: den sociala omvårdnaden,

text: väg- och trafikväsendet,

text: den civila försvarsberedskapen,

text: räddningstjänsten,

text: de allmänna valen,

text: polisverksamheten.

text: Förordning (1987:238).

text: Länsstyrelsen skall särskilt ta befattning med

text: Länsstyrelsen är huvudman för priskontorsverksamheten.

text: I fråga om ytterligare uppgifter för länsstyrelsen i Gotlands län finns särskilda bestämmelser.

text: I den mån det inte ankommer på någon annan myndighet, skall länsstyrelsen förvalta statliga lån och förskott på sådana lån, bevaka att skuldförbindelser behålls i kraft och att säkerheter är betryggande samt i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att bevaka statens rätt.

text: I mål där statens rätt skall bevakas av länsstyrelsen förordnar länsstyrelsen ombud för staten. Om något avgörande skall överklagas, skall länsstyrelsen se till att detta sker.

text: I mål där statens rätt skall bevakas av någon annan myndighet förordnar länsstyrelsen på anmodan av myndigheten ombud för staten.

text: Verksamheten i fred skall bedrivas så, att även de krav som det totala försvaret i krig uppställer i största möjliga utsträckning kan tillgodoses.

text: Länsstyrelsen skall verka för att totalförsvaret inom länet planläggs så, att det i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetlig inriktning. Planläggningen skall i den utsträckning som behövs samordnas såväl mellan de civila myndigheterna och organen inbördes som mellan dessa och de militära myndigheterna. Länsstyrelsen får för sådant ändamål hos civila myndigheter under regeringen med statliga förvaltningsuppgifter inom länet begära att material som rör planläggningen sänds in till länsstyrelsen. När det bedöms nödvändigt, får länsstyrelsen föreskriva att någon beredskapsplan inte får fastställas innan samråd ägt rum med länsstyrelsen.

text: före den 1 augusti till statens räddningsverk avge förslag till beräkning av de statliga utgifterna för civilförsvaret under nästa budgetår,

text: före den 15 augusti lämna regeringen förslag till anslagsframställningar och andra framställningar inom länsstyrelsens verksamhetsområde som skall göras hos riksdagen nästa år.

text: Länsstyrelsen skall varje år

text: Organisation

text: Länsstyrelsen leds av en styrelse. Landshövdingen är styrelsens ordförande. Bestämmelser om antalet övriga ledamöter och om antalet suppleanter för dessa finns i lagen (

text: ) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse.

text: Landshövdingen är chef för länsstyrelsen.

text: Ställföreträdare för landshövdingen är i Stockholms län en länsöverdirektör och i övriga län den tjänsteman vid länsstyrelsen som regeringen förordnar.

text: I länsstyrelsen finns en planeringsavdelning. I Stockholms län finns också en förvaltningsavdelning och en administrativ avdelning.

text: Varje avdelning har ett länsråd som chef.

text: I länsstyrelsen -- dock inte i Stockholms län, Uppsala län, Kronobergs län, Gotlands län, Blekinge län, Malmöhus län, Göteborgs och Bohus län, Värmlands län eller Jämtlands län -- finns en expedition med en länspolischef som chef. I de län som regeringen bestämmer finns även en biträdande länspolischef.

text: I alla länsstyrelser utom i Stockholms län finns direkt under landshövdingen en allmän enhet och en administrativ enhet.

text: Förordning (1988:26).

text: Avdelningarna är uppdelade i följande enheter:

text: planeringsavdelningen: juridiska enheten, regionalekonomiska enheten, naturvårdsenheten, planenheten, lantmäterienheten, försvarsenheten och enheten för kulturminnesvård,

text: förvaltningsavdelningen: allmänna enheten, trafikenheten och socialenheten,

text: administrativa avdelningen: ekonomienheten och personalenheten,

text: planeringsavdelningen: regionalekonomiska enheten, naturvårdsenheten, planenheten, lantmäterienheten och försvarsenheten,

text: planeringsavdelningen: juridiska enheten, regionalekonomiska enheten, naturvårdsenheten, planenheten, lantmäterienheten och försvarsenheten.

text: i Stockholms län i Gotlands län i övriga län

text: Inom planeringsavdelningen finns en länsveterinär och en länsantikvarie samt, utom i Gotlands län, ett planeringskansli. Vid länsstyrelsen i Stockholms län är länsantikvarien chef för enheten för kulturminnesvård.

text: Hos länsstyrelsen finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får länsstyrelsen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Vissa tjänstemäns uppgifter

text: Länsråd, länspolischefer och chefer för enheter som inte ingår i någon avdelning skall var och en i fråga om sitt verksamhetsområde övervaka att ärendena handläggs följdriktigt och enhetligt. En sådan chef skall slutligt granska koncepten till länsstyrelsens beslut i ärenden i vilkas handläggning han har deltagit.

text: Det åligger chefen för en enhet inom en avdelning att närmast under länsrådet svara för att ärendena i behörig ordning bereds och företas till avgörande.

text: chefen för juridiska enheten att lagar och andra författningar följs, i den mån denna uppgift inte ankommer på överlantmätaren,

text: chefen för regionalekonomiska enheten att regionalekonomiska synpunkter beaktas,

text: chefen för naturvårdsenheten att naturvårds-, miljö- och hälsoskyddssynpunkter beaktas,

text: chefen för planenheten att plansynpunkter beaktas,

text: överlantmätaren, som är chef för lantmäterienheten, att bestämmelserna i fastighetsbildnings- och fastighetsregistreringslagstiftningen iakttas,

text: chefen för försvarsenheten att totalförsvarets krav tillgodoses. Länsantikvarien svarar för att kulturminnesvårdssynpunkter beaktas.

text: Inom planeringsavdelningen åligger det enhetscheferna att särskilt svara för,

text: Överlantmätaren fullgör uppgifter enligt lantmäteriinstruktionen (1974:336).

text: Länsveterinären svarar för att vad som föreskrivs om livsmedelskontrollen, djurskyddet och epizootibekämpandet iakttas. Länsveterinären fullgör vidare uppgifter enligt förordningen (

text: ) med allmän veterinärinstruktion.

text: Militärassistenten biträder vid handläggningen av försvarsärenden och, när samordning mellan miltär och civil verksamhet är motiverad, vid handläggningen av andra ärenden.

text: Länspolischefen svarar för de ärenden som enligt

text: polislagen (1984:387)

text: eller

text: polisförordningen (1984:730)

text: ankommer på länsstyrelsen, ärenden som enligt någon annan lag eller författning ankommer på länspolischefen samt övriga ärenden som enligt särskilda föreskrifter skall handläggas på länspolischefens expedition. Han skall inom länet följa polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet.

text: Biträdande länspolischefen är länspolischefens ställföreträdare. Han utövar länspolischefens tjänst när denne har förhinder. Han skall i övrigt enligt länspolischefens bestämmande biträda länspolischefen i dennes verksamhet. Vid tillfälligt förhinder för länspolischefen och biträdande länspolischefen fullgörs uppgifter som ankommer på dessa av den polismästare inom länet som länsstyrelsen bestämmer.

text: Förordning (1987:238).

text: Arbetsordning m.m.

text: I länsstyrelsens arbetsordning skall bestämmas bland annat hur ärendena skall fördelas mellan länsstyrelsens olika enheter och vilka enheter som skall vara företrädda när beslut fattas.

text: Ett exemplar av arbetsordningen skall sändas till länsstyrelsernas organisationsnämnd.

text: Förordning (1987:238).

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare frågor om samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser eller om polisverksamhet eller andra för länet betydelsefulla åtgärder,

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter,

text: frågor i samband med tillsättning av tjänst som

text: länspolischef, biträdande länspolischef, enhetschef, chef för planeringskansli, länsveterinär eller länsantikvarie,

text: länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare eller polisöverintendent och byråchef eller kanslichef inom den lokala polisorganisationen,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som landshövdingen hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilt fall.

text: Styrelsen är beslutför, när landshövdingen och minst sju andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan landshövdingen och minst sju andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får landshövdingen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av den tjänsteman som anges i denna förordning, arbetsordningen eller särskilt beslut av länsstyrelsen.

text: Landshövdingen kan alltid avgöra sådana ärenden, om annat inte följer av

text: 26 §

text: . Motsvarande befogenhet tillkommer chefen för en avdelning och chefen för en enhet som inte ingår i någon avdelning i fråga om ärenden som enligt arbetsordningen eller särskilt beslut av länsstyrelsen skall avgöras av en tjänsteman på hans avdelning eller enhet.

text: Länsstyrelsen kan enligt

text: 31 §

text: föreskriva att ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden skall avgöras av en tjänsteman hos vägförvaltningen.

text: Länspolischefen beslutar, om annat inte följer av andra eller

text: tredje stycket

text: , ensam i ärenden som skall handläggas på länspolischefens expedition och som inte skall avgöras av styrelsen. I länsstyrelsens arbetsordning får föreskrivas att någon annan tjänsteman på expeditionen får besluta i sådant ärende.

text: På föredragning av länspolischefen beslutar landshövdingen i ärenden som rör polisens verksamhetsformer eller som avses i

text: 6 § tredje stycket

text: första och andra meningen

text: polislagen (1984:387)

text: , när det är fråga om allvarliga ordningsstörande händelser eller andra händelser, som kräver extraordinär polisverksamhet eller fordrar särskilda överväganden om användningen av polisstyrkorna, eller när omständigheterna i annat fall kräver det.

text: I andra ärenden som avses i

text: första stycket

text: beslutar landshövdingen på föredragning av länspolischefen, om ärendet är särskilt viktigt. Även ärenden som avses i

text: 11 §

text: allmänna

text: ordningsstadgan (1956:617)

text: eller

text: 2 § lagen (1956:618)

text: om allmänna sammankomster avgörs av landshövdingen.

text: Förordning (1987:238).

text: När landshövdingen är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. Denne inträder efter beslut av landshövdingen även i övrigt i hans ställe i fråga om ledningen av verksamheten och vid handläggningen av vissa ärenden eller grupper av ärenden. Annan ställföreträdare än länsöverdirektören har dock inte den befogenhet som enligt

text: 26 § andra stycket

text: tillkommer landshövdingen.

text: Om såväl landshövdingen som dennes ställföreträdare får förhinder, fullgörs landshövdingens uppgifter av den tjänsteman som landshövdingen bestämmer, i den mån annat inte följer av

text: 27 §

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får, om annat inte följer av

text: 26 §

text: eller av vad regeringen beslutat särskilt, medges att ärenden som handläggs enligt

text: 25 §

text: avgörs utan föredragning.

text: Landshövdingen och, i Stockholms län, länsöverdirektören får ta över beredningen och föredragningen av ärenden, som skall avgöras av styrelsen.

text: Chefen för en avdelning, länspolischefsexpedition eller en enhet som inte ingår i någon avdelning bör närvara, när ärenden som hör till hans verksamhetsområde föredras av någon annan inför styrelsen, landshövdingen eller dennes ställföreträdare.

text: ärenden om tillsyn av den egna myndigheten,

text: ärenden om tillsättning av tjänster vid polismyndigheterna i länet, -- ärenden om överprövning av polismyndigheternas beslut samt

text: ärenden enligt

text: 10 § lagen (1940:358)

text: med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m. m., lagen (

text: ) om bevakningsföretag, lagen (

text: ) om ordningsvakter,

text: 36 a § fiskeriförordningen (1982:126)

text: och

text: 53 § jaktförordningen (1987:905)

text: De uppgifter som enligt denna förordning ankommer på länspolischefen fullgörs i Stockholms län, Uppsala län, Kronobergs län, Blekinge län, Malmöhus län, Göteborgs och Bohus län, Värmlands län samt Jämtlands län av polischefen (

text: länspolismästaren

text: ) vid polismyndigheterna i Stockholm, Uppsala, Växjö, Karlskrona, Malmö, Göteborg, Karlstad respektive Östersund. Länspolismästaren får dock inte på länsstyrelsens vägnar handlägga följande ärenden, nämligen

text: I Stockholms län, Malmöhus län samt Göteborgs och Bohus län är den biträdande chefen (

text: biträdande länspolismästaren

text: ) vid polismyndigheten i Stockholm, Malmö respektive Göteborg länspolismästarens ställföreträdare. Han utövar länspolismästarens tjänst när denne har förhinder och inträder efter beslut av länspolismästaren även i övrigt i dennes ställe vid behandling av vissa ärenden eller grupper av ärenden enligt de närmare föreskrifter som beslutas av länsstyrelsen.

text: När länspolismästaren och i förekommande fall biträdande länspolismästaren har förhinder, utövas länspolismästarens tjänst av den polismästare, polisöverintendent eller polisintendent inom länet som länsstyrelsen bestämmer.

text: Förordning (1988:26).

text: Vägdirektören är föredragande i ärenden om allmänna vägar, om vägmärken och säkerhetsanordningar samt om statsbidrag till väg- och gatuhållning, till byggande av cykelleder, till byggande av spåranläggningar för lokal kollektiv persontrafik eller till enskild väghållning. Länsstyrelsen kan bestämma att vägdirektören skall besluta ensam i sådana ärenden. Länsstyrelsen kan vidare bestämma att vägdirektören skall besluta ensam eller på annat sätt delta i handläggningen av andra ärenden som rör väg- och trafikväsendet.

text: Första stycket tillämpas inte på ärenden som avses i 36--38 eller

text: 67 § väglagen (1971:948)

text: eller

text: 11 § vägkungörelsen (1971:954)

text: . Länsstyrelsen kan bestämma att vägdirektören på annat sätt än som beslutande eller föredragande skall delta i handläggningen av sådana ärenden.

text: Länsstyrelsen får föreskriva att ärenden som rör trafik- och vägplaneringen skall beredas av en särskild beredningsgrupp, i vilken chefen för planeringsavdelningen är ordförande och vägdirektören vice ordförande. Länsstyrelsen bestämmer beredningsgruppens sammansättning i övrigt.

text: Länsstyrelsen får efter samråd med vägdirektören förordna någon annan tjänsteman vid vägförvaltningen som är utsedd av vägverket att i vägdirektörens ställe delta i handläggningen av ärenden som avses i första, andra eller

text: tredje stycket

text: Det finns särskilda bestämmelser om skyldighet för tjänstemän vid länsarbetsnämnden, länsbostadsnämnden, lantbruksnämnden, skogsvårdsstyrelsen eller länsskolnämnden liksom för fiskerikonsulenten samt polischefen och polisintendenten vid polismyndigheten i Visby att, som föredragande eller på annat sätt, delta i handläggningen av vissa ärenden och i övrigt biträda länsstyrelsen.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: Föredraganden får själv eller genom någon annan tjänsteman begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos länsstyrelsen, om inte annat är föreskrivet.

text: Särskilt samråd m.m.

text: Om en central myndighet, som inte är ett affärsverk, har meddelat beslut som rör lokalisering av en anläggning eller fördelning av resurser inom ett län och det inte finns någon sökande, klagande eller annan part i ärendet, får länsstyrelsen begära att regeringen omprövar beslutet, om länsstyrelsen finner detta strida mot de regionalpolitiska målen för länet. Går beslutet emot länsstyrelsens mening i frågan, skall den centrala myndigheten genast underrätta länsstyrelsen om beslutet.

text: Om länsstyrelsen har meddelat beslut av väsentlig betydelse för en central myndighets verksamhet och det inte finns någon sökande, klagande eller annan part i ärendet, skall länsstyrelsen genast underrätta den centrala myndigheten om beslutet, om detta går emot den mening som uttalats av myndigheten eller dess regionala organ.

text: I frågor som avses i

text: och

text: 36 §§

text: bör samråd ske mellan den centrala myndigheten eller dess regionala organ och länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsen bör samråda med länsstyrelsen i ett annat län i frågor av betydelse för båda länen.

text: Länsstyrelsen bör, i den mån det inte strider mot vad som är föreskrivet i lag eller annan författning, informera motsvarande myndighet i angränsande nordiska länder i sådana frågor om samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser som kan antas ha betydelse för den myndighetens verksamhet.

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Landshövdingen förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Bestämmelser om val av styrelsens övriga ledamöter och av suppleanter för dessa finns i lagen (

text: ) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse. I Malmöhus län väljer landstinget nio och kommunfullmäktige i Malmö kommun fem ledamöter. I Göteborgs och Bohus län väljer landstinget fem och kommunfullmäktige i Göteborgs kommun nio ledamöter.

text: Ledamöter och suppleanter skall vara kyrkobokförda i länet. Bestämmelser om krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha sådana uppdrag finns i

text: 11 kap. 9 § regeringsformen

text: Bland ledamöterna och suppleanterna bör det finnas erfarenhet från kommunal och landstingskommunal verksamhet och erfarenhet från verksamhet i näringslivet och arbetstagarorganisationer.

text: Val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter i landstinget eller kommunfullmäktige som motsvarar den kvot, vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

text: Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning de skall kallas till tjänstgöring.

text: Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljs för tre år, räknat från och med den 1 januari året efter det år då val i hela riket av landstingsledamöter och kommunfullmäktige har ägt rum. Om val till landstinget eller till kommunfullmäktige som har valt ledamöter och suppleanter i styrelsen har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för ledamöterna och suppleanterna två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats, skall landstinget eller fullmäktige förrätta nytt val av ledamöter och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Upphör en ledamot eller suppleant att vara behörig, förfaller hans uppdrag omedelbart.

text: Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden, inträder en suppleant i ledamotens ställe för återstoden av tjänstgöringstiden. Suppleanten inträder enligt den ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet. Om en ledamot eller suppleant som inte har utsetts vid proportionellt val avgår, utses en ny ledamot eller suppleant för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Länsöverdirektören utnämns av regeringen.

text: Tjänster som länsråd tillsätts av regeringen efter anmälan av landshövdingen.

text: Tjänster som länspolischef, biträdande länspolischef, enhetschef, chef för planeringskansli, länsveterinär och länsantikvarie tillsätts av regeringen efter förslag av länsstyrelsen. Detsamma gäller tjänster hos länsstyrelsen i Stockholms län, som innebär uppgift att vara ställföreträdare för avdelningschef.

text: Militärassistenter förordnas av överbefälhavaren, när det gäller en officer på aktiv stat. I andra fall förordnas de av regeringen efter förslag av länsstyrelsen.

text: Andra tjänster tillsätts av länsstyrelsen.

text: Förordnande att vara landshövdingens ställföreträdare i andra län än Stockholms län meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av landshövdingen.

text: Tjänster som tillsätts av regeringen efter förslag av länsstyrelsen

text: ------------------------------------------------------------------- Tjänst som Samrådsmyndighet ---------------------------------------------------------------------

cells: naturvårdsdirektör länsarkitekt överlantmätare försvarsdirektör länsveterinär

cells: statens naturvårdsverk statens planverk statens lantmäteriverk överstyrelsen för civil beredskap lantbruksstyrelsen och statens livsmedelsverk

cells: riksantikvarieämbetet och statens historiska museer

cells: 2. Tjänster som tillsätts av länsstyrelsen

text: Innan länsstyrelsen avger förslag eller beslutar om tillsättning av de tjänster som anges i följande sammanställning, skall länsstyrelsen samråda med de i sammanställningen angivna myndigheterna. handläggare som huvudsakligen socialstyrelsen fullgör arbetsuppgifter inom hälsoskyddet handläggare som huvudsakligen socialstyrelsen fullgör arbetsuppgifter enligt socialtjänstlagstiftningen eller enligt lagen (

text: ) om handel med drycker föreståndare för priskontoret statens pris- och kartellnämnd ---------------------------------------------------------------------

text: För behörighet till tjänst som länspolischef eller biträdande länspolischef fordras juris kandidatexamen eller juristexamen samt föreskriven polischefsutbildning.

text: Bara svenska medborgare får inneha eller utöva tjänster som länsöverdirektör, länsråd, byråchef, enhetschef, länsveterinär eller länsantikvarie.

text: Om en tjänst har kungjorts ledig i Post- och Inrikes Tidningar, skall länsstyrelsens beslut om eller förslag till tillsättning eller beslut att inte tillsätta tjänsten tillkännages på samma sätt. Länsstyrelsen får i stället tillkännage beslutet eller förslaget genom anslag på länsstyrelsens anslagstavla, om underrättelse om beslutet eller förslaget samtidigt sänds till varje sökande som inte är tjänsteman hos länsstyrelsen.

text: I fråga om beslut om eller förslag till tjänstetillsättning eller beslut om att inte tillsätta en tjänst räknas överklagandetiden, om tillkännagivandet sker genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar, från dagen för införandet i tidningen och, om tillkännagivandet sker genom anslag på länsstyrelsens anslagstavla, från den dagen anslaget skedde. Detsamma gäller beslut om långtidsvikariat som tillsätts på samma sätt som tjänsten.

text: Övriga bestämmelser

text: Bisysslebesked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av länsstyrelsen i fråga om andra tjänster som tillsätts av regeringen än tjänster som landshövding, länsöverdirektör, länsråd eller länspolischef.

text: Bestämmelserna om statens ansvarsnämnd i

text: 15 kap. 4 § första stycket lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning gäller enhetschefer, länsveterinärer, länsantikvarier och biträdande länspolischefer.

text: Länsstyrelsen får förordna en tjänsteman vid länsstyrelsen att biträda länsvägnämnden med protokollföring, om nämnden begär det.

text: Länsstyrelsen betalar arvoden och ersättning för resekostnader till ordföranden och övriga ledamöter i länsvägnämnden samt till den tjänsteman som enligt

text: 50 §

text: kan ha förordnats att biträda nämnden med protokollföring.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1986:1123 i lydelse enligt SFS 1987:239

dcterms:title: Förordning (1986:1123) med instruktion för länsstyrelsen i Norrbottens län

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: I länsstyrelsen i Norrbottens län tillämpas denna förordning i stället för

text: 51 §§

text: förordningen (

text: ) med länsstyrelseinstruktion. Detta gäller för både den verksamhet som anges i lagen (

text: ) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning och de uppgifter i övrigt som länsstyrelsen fullgör.

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 2 §

text: 3 § 2

text: och

text: 18 § tredje stycket

text: , tillämpas på länsstyrelsen.

text: Förordning (1987:239).

text: Uppgifter

beteckning: 3 §

text: Länsstyrelsen svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den mån inte någon annan myndighet har ålagts ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter.

text: Enligt lagen (

text: ) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning fullgör länsstyrelsen de uppgifter som ankommer på länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden, fiskenämnden och länsbostadsnämnden i länet. För försöksverksamheten finns ytterligare föreskrifter i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning i Norrbottens län.

beteckning: 4 §

text: Länsstyrelsen skall ge noggrann akt på länets tillstånd och behov samt främja länets utveckling och befolkningens bästa. I frågor som har betydelse även för angränsande län skall länsstyrelsen främja det för länen gemensamma intresset.

text: Länsstyrelsen skall med beaktande av fastställda nationella mål verka för att statlig, kommunal och landstingskommunal verksamhet i länet samordnas och anpassas efter de regionalpolitiska målen och kravet på en långsiktigt god hushållning med naturresurserna.

text: Förordning (1987:239).

beteckning: 5 §

text: Länsstyrelsen skall genomföra eller hos en annan förvaltningsmyndighet eller regeringen föreslå de åtgärder som är nödvändiga eller lämpliga för länet. Länsstyrelsen bör underrätta regeringen om vad som är särskilt viktigt för regeringen att få veta om länet och händelser som inträffat där.

text: Länsstyrelsen skall inom sitt verksamhetsområde övervaka att vad som enligt lag eller annan författning åligger statliga myndigheter, kommuner, landstingskommuner eller enskilda blir fullgjort.

beteckning: 6 §

text: Länsstyrelsen skall särskilt ta befattning med -- den regionala utvecklingen, -- hushållningen med naturresurser, -- plan- och byggnadsväsendet, -- fastighetsregistreringen, -- bostadsförsörjningen, -- naturvården, -- fisket, -- lantbruket, -- rennäringen, -- miljöskyddet, -- livsmedelskontrollen, -- kulturminnesvården. -- hälsoskyddet -- den sociala omvårdnaden, -- utbildningen, -- kommunikationerna, -- den civila försvarsberedskapen, -- räddningstjänsten, -- de allmänna valen, -- polisverksamheten, -- den administrativa samverkan inom statsförvaltningen.

text: Länsstyrelsen är huvudman för priskontorsverksamheten.

text: Förordning (1987:239).

beteckning: 7 §

text: I den mån det inte ankommer på någon annan myndighet, skall länsstyrelsen förvalta statliga lån och förskott på sådana lån, bevaka att skuldförbindelser behålls i kraft och att säkerheter är betryggande samt i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att bevaka statens rätt.

beteckning: 8 §

text: I mål där statens rätt skall bevakas av länsstyrelsen förordnar länsstyrelsen ombud för staten. Om något avgörande skall överklagas, skall länsstyrelsen se till att detta sker.

text: I mål där statens rätt skall bevakas av någon annan myndighet förordnar länsstyrelsen på anmodan av myndigheten ombud för staten.

beteckning: 9 §

text: Verksamheten i fred skall bedrivas så, att även de krav som det totala försvaret i krig uppställer i största möjliga utsträckning kan tillgodoses.

text: Länsstyrelsen skall verka för att totalförsvaret inom länet planläggs så, att det i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetlig inriktning. Planläggningen skall i den utsträckning som behövs samordnas såväl mellan de civila myndigheterna och organen inbördes som mellan dessa och de militära myndigheterna. Länsstyrelsen får för sådant ändamål hos civila myndigheter under regeringen med statliga förvaltningsuppgifter inom länet begära att material om planläggningen sänds in till länsstyrelsen. När det bedöms nödvändigt, får länsstyrelsen föreskriva att någon beredskapsplan inte får fastställas innan samråd ägt rum med länsstyrelsen.

text: före den 1 augusti till statens räddningsverk avge förslag till beräkning av de statliga utgifterna för civilförsvaret under nästa budgetår,

type: punkt

text: före den 15 augusti lämna regeringen förslag till anslagsframställningar och andra framställningar inom länsstyrelsens verksamhetsområde som skall göras hos riksdagen nästa år.

text: Länsstyrelsen skall varje år

text: Organisation

text: Länsstyrelsen leds av en styrelse. Landshövdingen är styrelsens ordförande. Bestämmelser om antalet övriga ledamöter och om antalet suppleanter för dessa finns i lagen (

text: ) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse.

text: För verksamheten inom särskilda sakområden finns i länsstyrelsen fem funktionsstyrelser samt ett råd för kommunikationsfrågor. Funktionsstyrelserna är utbildningsdelegationen, fiskedelegationen, lantbruksdelegationen, rennäringsdelegationen och bostadsdelegationen.

text: Utbildningsdelegationen, lantbruksdelegationen och rennäringsdelegationen samt rådet för kommunikationsfrågor skall ha sju ledamöter. Fiskedelegationen och bostadsdelegationen skall ha fem ledamöter.

text: Ledamöterna och en suppleant för varje ledamot utses av länsstyrelsen. Den utser också ordförande och vice ordförande i funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor.

text: Landshövdingen är chef för länsstyrelsen. Ställföreträdare för landshövdingen är den tjänsteman vid länsstyrelsen som regeringen förordnar.

text: Vid länsstyrelsen finns två chefstjänstemän som är länsråd.

text: Länsstyrelsen är uppdelad i följande enheter:

text: rättsenheten, regionalekonomiska enheten, naturvårdsenheten, planenheten, lantmäterienheten, försvarsenheten, enheten för kulturminnesvård, utbildningsenheten, fiskeenheten, lantbruksenheten, rennäringsenheten, bostadsenheten, kommunikationsenheten och administrativa enheten.

text: Vid länsstyrelsen finns en expedition med länspolischefen som chef och en länsveterinär som har ställning som enhetschef samt ett kansli som biträder landshövdingen och chefstjänstemännen.

text: Hos länsstyrelsen finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får länsstyrelsen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Vissa tjänstemäns uppgifter

text: Länsråden biträder landshövdingen med att leda och samordna verksamheten inom länsstyrelsen. Länsråden skall hålla sig underrättade om arbetets gång i länsstyrelsen och samverka med varandra samt med länspolischefen och enhetscheferna.

text: Efter beslut av landshövdingen inträder länsråden i landshövdingens ställe vid handläggningen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: Länspolischefen och enhetscheferna skall var och en i fråga om sitt verksamhetsområde övervaka att ärendena handläggs följdriktigt och enhetligt samt svara för att ärendena i behörig ordning bereds och företas till avgörande. En sådan chef skall slutligt granska koncepten till länsstyrelsens beslut i ärenden i vilkas handläggning han har deltagit.

text: Länspolischefen svarar för de ärenden som enligt

text: polislagen (1984:387)

text: eller

text: polisförordningen (1984:730)

text: ankommer på länsstyrelsen, ärenden som enligt någon annan lag eller författning ankommer på länspolischefen samt övriga ärenden som enligt länsstyrelsens beslut skall handläggas på länspolischefens expedition. Han skall inom länet följa polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet.

text: Biträdande länspolischefen är länspolischefens ställföreträdare. Han utövar länspolischefens tjänst när denne har förhinder. Han skall i övrigt enligt länspolischefens bestämmande biträda länspolischefen i dennes verksamhet. Vid tillfälligt förhinder för länspolischefen och biträdande länspolischefen fullgörs uppgifter som ankommer på dessa av den polismästare inom länet som länsstyrelsen bestämmer.

text: Arbetsordning m.m.

text: För länsstyrelsen skall det förutom en arbetsordning också finnas en handläggningsordning.

text: I arbetsordningen skall bestämmas bland annat hur beslutsbefogenheterna skall fördelas mellan styrelsen, funktionsstyrelserna, landshövdingen och tjänstemännen.

text: Handläggningsordningen skall innehålla de allmänna bestämmelser om arbetet inom länsstyrelsen som kan behövas utöver arbetsordningen. Av handläggningsordningen skall framgå bland annat hur ärendena skall fördelas mellan länsstyrelsens olika enheter och vilka enheter som skall vara företrädda när beslut fattas.

text: Ett exemplar av arbetsordningen och handläggningsordningen skall sändas till länsstyrelsernas organisationsnämnd.

text: Förordning (1987:239).

text: Ärendenas handläggning

text: Länsstyrelsens styrelse svarar för den övergripande ledningen av länsstyrelsens hela verksamhet.

text: viktigare frågor om samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser eller om polisverksamhet eller andra för länet betydelsefulla åtgärder,

text: viktigare författningsfrågor,

text: arbetsordning och viktigare frågor om organisation, handläggningsordning eller tjänsteföreskrifter,

text: frågor om utseende av ledamöter, suppleanter, ordförande och vice ordförande i funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor,

text: frågor i samband med tillsättning av tjänst som länspolischef, biträdande länspolischef, enhetschef och chef för det kansli som biträder landshövdingen och chefstjänstemännen samt polismästare,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som landshövdingen hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilt fall. Ett ärende inom en funktionsstyrelses sakområde får inte avgöras av styrelsen, om det inte dessförinnan har behandlats av funktionsstyrelsen.

text: Styrelsen är beslutför, när landshövdingen och minst sju andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan landshövdingen och minst sju andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får landshövdingen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Funktionsstyrelserna avgör viktigare frågor inom sina sakområden, om inte frågorna skall avgöras av styrelsen.

text: Landshövdingen kan alltid avgöra frågor som avses i

text: första stycket

text: . Landshövdingen får också hänskjuta andra frågor till funktionsstyrelserna.

text: En funktionsstyrelse är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av funktionsstyrelsens övriga ledamöter är närvarande. För rennäringsdelegationen gäller dessutom att minst en av de närvarande ledamöterna skall vara rennäringsutövare.

text: Om ett ärende är så brådskande att funktionsstyrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får landshövdingen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med funktionsstyrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av länsstyrelsens styrelse eller av en funktionsstyrelse avgörs av den tjänsteman som anges i denna förordning eller i beslut av länsstyrelsen.

text: Landshövdingen kan alltid avgöra sådana ärenden, om annat inte följer av

text: 25 §

text: . Motsvarande befogenhet tillkommer chefen för en enhet i fråga om ärenden som enligt beslut av länsstyrelsen skall avgöras av en tjänsteman på hans enhet.

text: Länsstyrelsen kan enligt

text: 30 §

text: föreskriva att ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden skall avgöras av en tjänsteman hos vägförvaltningen.

text: Länspolischefen beslutar, om annat inte följer av andra eller

text: tredje stycket

text: , ensam i ärenden som skall handläggas på länspolischefens expedition och som inte skall avgöras av styrelsen. Länsstyrelsen får föreskriva att någon annan tjänsteman på expeditionen får besluta i sådant ärende.

text: På föredragning av länspolischefen beslutar landshövdingen i ärenden som rör polisens verksamhetsformer eller som avses i

text: 6 § tredje stycket

text: första och andra meningen

text: polislagen (1984:387)

text: , när det är fråga om allvarliga ordningsstörande händelser eller andra händelser, som kräver extraordinär polisverksamhet eller fordrar särskilda överväganden om användningen av polisstyrkorna, eller när omständigheterna i annat fall kräver det.

text: I andra ärenden som avses i

text: första stycket

text: beslutar landshövdingen på föredragning av länspolischefen, om ärendet är särskilt viktigt. Även ärenden som avses i

text: 11 §

text: allmänna

text: ordningsstadgan (1956:617)

text: eller

text: 2 § lagen (1956:618)

text: om allmänna sammankomster avgörs av landshövdingen.

text: När landshövdingen är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. Ställföreträdaren har dock inte den befogenhet som enligt

text: 25 § andra stycket

text: tillkommer landshövdingen.

text: Om såväl landshövdingen som dennes ställföreträdare får förhinder, fullgörs landshövdingens uppgifter av den tjänsteman som landshövdingen bestämmer, i den mån annat inte följer av

text: 26 §

text: Ärendena avgörs efter föredragning. Länsstyrelsen får, om annat inte följer av

text: 25 §

text: eller av vad regeringen beslutat särskilt, bestämma att ärenden som handläggs enligt

text: 24 §

text: avgörs utan föredragning.

text: Landshövdingen får ta över beredningen och föredragningen av ärenden, som skall avgöras av styrelsen.

text: Länsråden har rätt att närvara och yttra sig, när ärenden föredras inför styrelsen, funktionsstyrelserna, landshövdingen eller dennes ställföreträdare. Samma rätt har länspolischefen eller chefen för en enhet såvitt gäller ärenden som hör till hans verksamhetsområde.

text: Vid sammanträde med rennäringsdelegationen får företrädare för samefondens styrelse närvara och yttra sig men inte delta i besluten.

text: Vägdirektören är föredragande i ärenden om allmänna vägar, om vägmärken och säkerhetsanordningar samt om statsbidrag till väg- och gatuhållning, till byggande av cykelleder, till byggande av spåranläggningar för lokal kollektiv persontrafik eller till enskild väghållning. Länsstyrelsen kan bestämma att vägdirektören skall besluta ensam i sådana ärenden. Länsstyrelsen kan vidare bestämma att vägdirektören skall besluta ensam eller på annat sätt delta i handläggningen av andra ärenden som rör väg- och trafikväsendet.

text: Första stycket tillämpas inte på ärenden som avses i 36--38 eller

text: 67 § väglagen (1971:948)

text: eller

text: 11 § vägkungörelsen (1971:954)

text: . Länsstyrelsen kan bestämma att vägdirektören på annat sätt än som beslutande eller föredragande skall delta i handläggningen av sådana ärenden.

text: Länsstyrelsen får föreskriva att ärenden som rör trafik- och vägplaneringen skall beredas av en särskild beredningsgrupp, i vilken företrädare för länsstyrelsen är ordförande och vägdirektören vice ordförande. Länsstyrelsen bestämmer beredningsgruppens sammansättning i övrigt.

text: Länsstyrelsen får efter samråd med vägdirektören förordna någon annan tjänsteman vid vägförvaltningen som är utsedd av vägverket att i vägdirektörens ställe delta i handläggningen av ärenden som avses i första, andra eller

text: tredje stycket

text: Det finns särskilda bestämmelser om skyldighet för tjänstemän vid skogsvårdsstyrelsen eller länsarbetsnämnden att, som föredragande eller på annat sätt, delta i handläggningen av vissa ärenden och i övrigt biträda länsstyrelsen.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: Föredraganden får själv eller genom någon annan tjänsteman begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos länsstyrelsen, om inte annat är föreskrivet.

text: Särskilt samråd m.m.

text: Om en central myndighet har meddelat beslut som rör lokalisering av en anläggning eller fördelning av resurser inom länet och det inte finns någon sökande, klagande eller annan part i ärendet, får länsstyrelsen begära att regeringen omprövar beslutet, om länsstyrelsen finner detta strida mot de regionalpolitiska målen för länet. Går beslutet emot länsstyrelsens mening i frågan, skall den centrala myndigheten genast underrätta länsstyrelsen om beslutet.

text: Om länsstyrelsen har meddelat beslut av väsentlig betydelse för en central myndighets verksamhet och det inte finns någon sökande, klagande eller annan part i ärendet, skall länsstyrelsen genast underrätta den centrala myndigheten om beslutet, om detta går emot den mening som har uttalats av myndigheten eller dess regionala organ.

text: I frågor som avses i

text: och

text: 35 §§

text: bör samråd ske mellan den centrala myndigheten eller dess regionala organ och länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsen bör samråda med länsstyrelsen i ett annat län i frågor av betydelse för båda länen.

text: Länsstyrelsen bör, i den mån det inte strider mot vad som är föreskrivet i lag eller annan författning, informera motsvarande myndighet i angränsande nordiska länder i sådana frågor om samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser som kan antas ha betydelse för den myndighetens verksamhet.

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Landshövdingen förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Bestämmelser om val av styrelsens övriga ledamöter och av suppleanter för dessa finns i lagen (

text: Ledamöter och suppleanter skall vara kyrkobokförda i länet. Bestämmelser om krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha sådana uppdrag finns i

text: 11 kap. 9 § regeringsformen

text: Bland ledamöterna och suppleanterna bör det finnas erfarenhet från kommunal och landstingskommunal verksamhet och erfarenhet från verksamhet i näringslivet och arbetstagarorganisationer.

text: Val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter i landstinget som motsvarar den kvot, vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

text: Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning de skall kallas till tjänstgöring.

text: Ledamöter och suppleanter i styrelsen väljs för tre år, räknat från och med den 1 januari året efter det år då val i hela riket av landstingsledamöter har ägt rum. Om val till landstinget som har valt ledamöter och suppleanter i styrelsen har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan parterna därvid har ändrats, upphör uppdragen för ledamöterna och suppleanterna två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats, skall landstinget förrätta nytt val av ledamöter och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Upphör en ledamot eller suppleant att vara behörig, förfaller hans uppdrag omedelbart.

text: Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden, inträder en suppleant i ledamotens ställe för återstoden av tjänstgöringstiden. Suppleanten inträder enligt den ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet. Om en ledamot eller suppleant som inte har utsetts vid proportionellt val avgår, utses en ny ledamot eller suppleant för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Ledamöter och suppleanter i funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor utses för tre år, räknat från och med den 1 juli 1986. Ledamöterna och suppleanterna skall vara kyrkobokförda i länet. De skall ha insikt i och intresse för de frågor som rör respektive sakområde.

text: Tre av ledamöterna i rennäringsdelegationen skall vara rennäringsutövare. De utses efter samråd med Svenska samernas riksförbund.

text: Upphör en ledamot eller suppleant i en funktionsstyrelse eller i rådet för kommunikationsfrågor att vara behörig, förfaller hans uppdrag omedelbart.

text: Om uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i länsstyrelsens styrelse upphör av skäl som anges i

text: 40 § första stycket

text: , upphör samtidigt uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor.

text: Om landstinget av skäl som anges i

text: 40 § första stycket

text: väljer ny styrelse, skall den nya styrelsen utse ledamöter och suppleanter i funktionsstyrelserna och i rådet för kommunikationsfrågor för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Tjänster som länsråd tillsätts av regeringen efter anmälan av landshövdingen.

text: Tjänster som länspolischef, biträdande länspolischef, enhetschef och skolinspektör tillsätts av regeringen efter förslag av länsstyrelsen.

text: Militärassistenter förordnas av överbefälhavaren, när det gäller en officer på aktiv stat. I andra fall förordnas de av regeringen efter förslag av länsstyrelsen.

text: Andra tjänster tillsätts av länsstyrelsen.

text: Förordnande att vara landshövdingens ställföreträdare meddelas av regeringen efter anmälan av landshövdingen.

cells: naturvårdsdirektör länsarkitekt överlantmätare försvarsdirektör

cells: statens naturvårdsverk statens planverk statens lantmäteriverk överstyrelsen för civil beredskap

cells: lantbruksstyrelsen och statens livsmedelsverk

cells: länsbostadsdirektör lantbruksdirektör chef för rennäringsenheten länsskolinspektör och skolinspektör chef för fiskeenheten länspolischef och biträdande länspolischef

cells: bostadsstyrelsen lantbruksstyrelsen lantbruksstyrelsen skolöverstyrelsen fiskeristyrelsen rikspolisstyrelsen

text: Innan länsstyrelsen avger förslag eller beslutar om tillsättning av de tjänster som anges i följande sammanställning, skall länsstyrelsen samråda med de i sammanställningen angivna myndigheterna. handläggare som huvudsakli- socialstyrelsen gen fullgör arbetsuppgifter inom hälsoskyddet handläggare som huvudsakli- socialstyrelsen gen fullgör arbetsuppgifter enligt socialtjänstlagstiftningen eller enligt lagen (

text: ) om handel med drycker föreståndare för priskon- statens pris- och kartell- toret nämnd

text: Bara svenska medborgare får inneha eller utöva tjänst som länsråd, enhetschef eller chef för det kansli som biträder landshövdingen och chefstjänstemännen.

text: I fråga om beslut eller förslag om tjänstetillsättning eller beslut om att inte tillsätta en tjänst räknas överklagandetiden, om tillkännagivandet sker genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar, från dagen för införandet i tidningen och, om tillkännagivandet sker genom anslag på länsstyrelsens anslagstavla, från den dagen anslaget skedde. Detsamma gäller beslut om långtidsvikariat som tillsätts på samma sätt som tjänsten.

text: Övriga bestämmelser

text: Bisysslebesked enligt

text: lämnas av länsstyrelsen i fråga om andra tjänster som tillsätts av regeringen än tjänster som landshövding, länsråd eller länspolischef.

text: om offentlig anställning gäller enhetschefer och biträdande länspolischefen.


dcterms:title: Förordning (1986:1140) om lönemedel som inte har betalats ut på grund av arbetskonflikt

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Denna förordning gäller statliga myndigheter under regeringen. Förordningen skall dock inte tillämpas av de affärsdrivande verken och inte heller av myndigheter med uppdragsverksamhet till den del löner som avses i

text: 2 §

text: skulle ha finansierats genom inkomster i uppdragsverksamheten.

text: Lönemedel motsvarande de löner (inkl. lönekostnadspålägg) som under budgetåret 1986/87 inte betalas ut för den tid arbetstagare deltar i strejk eller omfattas av lockout får inte disponeras av myndigheterna. Medlen skall särredovisas i not till myndigheternas årsbokslut för budgetåret 1986/87 och i myndigheternas anslagsframställningar för budgetåret 1988/89.

text: De ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning skall meddelas av riksrevisionsverket.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987. I fråga om beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller dock äldre föreskrifter.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§; nya 4, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1986:1142 i lydelse enligt SFS 2017:902

dcterms:title: Lag (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Denna lag gäller sådana beslut av bolag och andra enskilda organ, som enligt särskilda bestämmelser får överklagas till regeringen, till en förvaltningsdomstol eller till en förvaltningsmyndighet.

text: Om en annan lag eller en författning som beslutats av regeringen eller av en förvaltningsmyndighet innehåller någon bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen.

text: Ett överklagande av ett beslut av ett enskilt organ ska göras skriftligen och ges in till den myndighet som ska pröva överklagandet.

text: I överklagandet ska den som överklagar ange vilket beslut som överklagas och på vilket sätt han eller hon vill att beslutet ska ändras.

text: I

text: och

text: 4 §§

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: finns ytterligare bestämmelser om vad ett överklagande som ska prövas av allmän förvaltningsdomstol ska innehålla.

text: Lag (2017:902).

text: Ett överklagande av ett beslut ska ha kommit in till den myndighet som ska pröva det inom tre veckor från den dag då den som överklagar fick del av beslutet genom det enskilda organet.

text: Lag (2017:902).

text: Den myndighet som ska pröva överklagandet prövar även frågan om överklagandet har kommit in i rätt tid. Om det har kommit in för sent ska myndigheten besluta att överklagandet inte får tas upp till prövning (

kind: term

text: avvisning

text: förseningen beror på att det enskilda organet inte har lämnat en korrekt underrättelse om hur man överklagar, eller

text: överklagandet har kommit in till det enskilda organet inom överklagandetiden.

text: Lag (2017:902).

text: Ett överklagande ska dock inte avvisas om

text: Om ett överklagande felaktigt har getts in till det enskilda organet, ska organet vidarebefordra överklagandet till den myndighet som ska pröva överklagandet och samtidigt ange vilken dag som överklagandet kom in till det enskilda organet.

text: Lag (2017:902).


dcterms:title: Förordning (1986:115) om avvecklingsersättning till vissa köttproducenter och smågrisproducenter

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: köttproducenter som grundar sin produktion på enbart inköpta kalvar och som låter slakta dessa djur och upphör med sin produktion,

text: smågrisproducenter som är födda år 1926 eller tidigare och som låter slakta sina suggor, gyltor och galtar och upphör med sin produktion.

text: Enligt denna förordning kan ersättning lämnas till

text: Ersättning lämnas inom ramen för jordbruksprisregleringen i mån av tillgång på medel och på villkor att djuren, efter ansökan om ersättning, slaktas före utgången av år 1986.

text: Ersättning lämnas endast på villkor att producenten inte återupptar den nedlagda köttproduktionen under minst fyra år eller den nedlagda smågrisproduktionen under minst tre år, räknat från den tidpunkt då han första gången mottog ersättningen. Dessutom krävs att producenten fortsätter att driva lantbruket i övrigt utan att öka annan jordbruksproduktion som omfattas av jordbruksprisregleringen.

text: Utan hinder av

text: första stycket

text: får ersättning lämnas till den som upplåter sin jordbruksmark som sidoarrende, om han upphör med all slags animalieproduktion som omfattas av jordbruksprisregleringen.

text: En ersättningstagare får inte upplåta sina ekonomibyggnader för jordbruksproduktion som omfattas av jordbruksprisregleringen.

text: Ersättning som avses i

text: 1 § första stycket 1

text: lämnas under fyra år med ett belopp för år som motsvarar 370 kronor för varje mellankalv och 650 kronor för varje ungnöt som producenten årligen har levererat till slakteri, beräknat som ett genomsnitt av leveranserna under tiden den 1 oktober 1983--den 30 september 1985.

text: Motsvarar leveranserna ett lägre årligt ersättningsbelopp än 13 000 kronor, lämnas inte någon ersättning. Till den del leveranserna motsvarar ett ersättningsbelopp över 65 000 kronor lämnas ersättning med endast halva beloppet.

text: Ersättning som avses i

text: 1 § första stycket 2

text: lämnas med ett belopp för år som motsvarar 100 kronor för varje smågris och, vid vidareuppfödning av smågrisar till slaktsvin, 130 kronor för varje slaktsvin som producenten årligen har försålt respektive levererat till slakteri, beräknat som ett genomsnitt av försäljningarna och leveranserna under tiden den 1 oktober 1983--den 30 september 1985.

text: Om den årliga försäljningen och leveransen har understigit 50 smågrisar eller slaktsvin, lämnas inte någon ersättning. Till den del försäljningen och leveransen överstigit 800 djur beräknas ersättningen med 50 kronor för varje smågris och 80 kronor för varje slaktsvin.

text: Ersättning lämnas, till den som är född år 1921 eller tidigare, under ett år och till den som är född något av åren 1922--1926 under tre år.

text: Till en och samma ersättningstagare kan ersättning inte lämnas enligt både

text: 1 § första stycket 1

text: och

text: 1 § första stycket 2.

text: Den som uppbär ersättning enligt förordningen (

text: ) om avvecklingsersättning till vissa mjölkproducenter kan inte få ersättning enligt denna förordning.

text: Frågor om ersättning prövas av lantbruksnämnden. Ansökan om ersättning skall lämnas till lantbruksnämnden senast den 15 maj 1986.

text: Om det finns särskilda skäl, kan lantbruksstyrelsen medge att ersättning lämnas även om villkoren enligt denna förordning inte är uppfyllda.

text: I beslut om ersättning skall anges de villkor som ersättningstagaren skall iaktta.

text: ersättningen har beviljats på grund av någon oriktig uppgift från ersättningstagaren,

text: ersättningstagaren bryter mot

text: 2 §

text: eller något villkor enligt

text: 7 §

text: Beslut om ersättning får upphävas om

text: Om ersättningen har betalats ut, får krävas att den helt eller delvis betalas tillbaka.

text: Lantbruksnämndens beslut får överklagas hos lantbruksstyrelsen genom besvär. Lantbruksstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Föreskrifter för verkställighet av denna förordning meddelas av lantbruksstyrelsen.


dcterms:title: Förordning (1986:116) med provisoriska föreskrifter om uppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: I lagen (

text: ) om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendet m. m. finns föreskrifter om att en kommun eller landstingskommun, som är huvudman för gymnasieskola, får bedriva uppdragsutbildning i anslutning till sin gymnasieskola. Enligt nämnda lag skall uppdragsutbildningen i fråga om art och nivå ha anknytning till verksamheten i huvudmannens gymnasieskola men får inte motsvara någon linje.

text: Denna förordning innehåller provisoriska ytterligare föreskrifter om sådan uppdragsutbildning med deltagare som bildar egna undervisningsgrupper.

text: I denna förordning avses med reguljär utbildning utbildning i gymnasieskolan för studerande som har tagits in i gymnasieskolan enligt gällande föreskrifter om behörighet och urval.

text: Uppdragsutbildning innebär att huvudmannen mot särskild ersättning från en uppdragsgivare för dennes räkning i anslutning till sin gymnasieskola anordnar utbildning för personer (

text: uppdragselever

text: ) som uppdragsgivaren utser. Statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter kan vara uppdragsgivare i fråga om personalutbildning och utbildning som betingas av arbetsmarknadsskäl. Enskilda företag och organisationer kan vara uppdragsgivare i fråga om personalutbildning.

text: Uppdragsutbildning får inte försämra förutsättningarna för den reguljära utbildningen eller ungdomarnas möjligheter att få sådan utbildning.

text: Förhållandet till gymnasieskolans organisation m. m.

text: Uppdragsutbildning inverkar inte vare sig på den organisation av gymnasieskolan som huvudmannen får enligt gällande bestämmelser om elevplatser, klasser och grupper eller i övrigt på timunderlaget för den reguljära utbildningen.

text: Personal

text: Undervisning av uppdragselever får inte ingå i det ursprungliga underlaget för en statligt reglerad tjänst.

text: Om underlaget för statligt reglerade tjänster delvis faller bort, får undervisning av uppdragselever tillföras såsom fyllnadstjänstgöring. Beslut fattas av styrelsen för gymnasieskolan och förutsätter innehavarens medgivande.

text: Om det på grund av uppdragsutbildning behövs större skolledarorganisation, får utökningen inte göras genom statligt reglerade tjänster.

text: Motsvarande gäller i fråga om personal för studie- och yrkesorientering.

text: Ekonomisk reglering i förhållande till staten

text: Staten skall inte ha några bidrags- eller pensionskostnader för uppdragsutbildning. Huvudmannen skall anpassa sina rekvisitioner av statsbidrag för gymnasieskolan med hänsyn till detta.

text: För varje undervisningstimme som fullgörs genom fyllnadstjänstgöring enligt

text: 5 §

text: skall huvudmannen till staten betala ersättning för statliga kostnader för pension m. m. Ersättningen skall motsvara tolv procent av lönekostnaden för timmen. Den skall betalas till skolöverstyrelsen vid tidpunkt som överstyrelsen föreskriver.

text: Av beloppet skall elva tolftedelar föras till inkomsttiteln Statliga pensionsavgifter, netto och en tolftedel till anslaget Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m.

text: Skolöverstyrelsen skall meddela de ytterligare föreskrifter som behövs om den ekonomiska regleringen mellan staten och huvudmannen.

text: Betyg

text: uppdragsutbildningen följer en kursplan som har fastställts enligt bestämmelserna för påbyggnadsutbildningar eller andra specialkurser i gymnasieskolan,

text: lärarna har en kompetens som motsvarar vad som gäller för lärare inom jämförbar utbildning i gymnasieskolan och

text: uppdragseleverna uppfyller de behörighetsvillkor som gäller för intagning till motsvarande utbildning i gymnasieskolan.

text: Uppdragselever får ges betyg enligt bestämmelserna för gymnasieskolan, om


dcterms:title: Förordning (1986:117) om uppdragsutbildning vid folkhögskolor

text: Denna förordning gäller för folkhögskolor som omfattas av

text: folkhögskoleförordningen (1977:551)

text: I denna förordning avses med reguljär utbildning folkhögskolornas avgiftsfria och statsbidragsgrundande undervisning. Med ordinarie studerande avses deltagare som antagits enligt villkoren för sådan undervisning.

text: Uppdragsutbildning innebär att huvudmannen mot särskild ersättning från en uppdragsgivare för dennes räkning vid folkhögskolan anordnar utbildning för personer som uppdragsgivaren utser. Statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter kan vara uppdragsgivare i fråga om personalutbildning och utbildning som betingas av arbetsmarknadsskäl. Enskilda företag och organisationer kan vara uppdragsgivare i fråga om personalutbildning.

text: Uppdragsutbildningen får inte ha sådan art eller omfattning att den ändrar folkhögskolans karaktär och därmed förutsättningarna för statsbidraget till den reguljära utbildningen.

text: Deltagare i uppdragsutbildning kan undervisas tillsammans med ordinarie studerande (

text: samundervisning

text: ) eller i egna grupper (

text: separat uppdragsutbildning

text: Undervisningen för ordinarie studerande skall följa gällande föreskrifter för reguljär utbildning även vid samundervisning.

text: Uppdragsutbildning och deltagare i sådan ingår inte vid beräkningen av elevveckor enligt

text: folkhögskoleförordningen (1977:551)

text: Separat uppdragsutbildning får inte ingå i det ursprungliga underlaget för en statligt reglerad tjänst vid folkhögskolan.

text: Om underlaget för statligt reglerade tjänster vid folkhögskolan delvis faller bort, får separat uppdragsutbildning tillföras såsom fyllnadstjänstgöring. Beslut fattas av skolans styrelse och förutsätter innehavarens medgivande.

text: Staten skall inte ha några bidrags- eller pensionskostnader för uppdragsutbildning.

text: Om personal med statligt reglerad anställning anlitas för uppdragsutbildning skall huvudmannen betala ersättning till staten för statliga kostnader för pension m. m. Ersättningen beräknas per undervisningstimme och skall motsvara tolv procent av lönekostnaden för timmen. Den skall betalas till skolöverstyrelsen.


rpubl:andrar: forts. giltighet

dcterms:title: Lag (1986:1202) med bemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp

rdfs:label: Finansdepartementet BF

text: Regeringen får, i den utsträckning som bedöms vara nödvändig av samhällsekonomiska skäl, meddela föreskrifter om de betalningsvillkor som i yrkesmässig verksamhet säljare eller kreditgivare skall tillämpa gentemot konsumenter vid kreditköp av varor, tjänster eller andra nyttigheter. Regeringen får också meddela föreskrifter om skyldighet för säljare och kreditgivare att lämna de upplysningar som behövs för myndigheternas tillsyn.


dcterms:title: Förordning (1986:1204) om räntereglering för försäkringsföretag

text: Regeringen föreskriver att räntereglering enligt lagen (

text: ) om kreditpolitiska medel får tillämpas i fråga om försäkringsföretag med svensk koncession.


dcterms:title: Förordning (1986:1224) om förrättningsavgifter för Aktiebolaget Svensk Bilprovning

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

type: rad

cells: a) personbilar, lastbilar, bussar eller terrängvagnar med en totalvikt av högst 3 500 kilogram

cells: 2. en variant av en vid typbesiktning godkänd grundmodell med samma motorutförande och samma huvudtyp av karosseri som grundmodellen men med annan utrustning

cells: 3. en variant, som avviker från en vid typbesiktning godkänd grundmodell endast i fråga om däckdimensioner

cells: b) lastbilar, bussar eller terrängvagnar med en totalvikt av mer än 3 500 kilogram

cells: 2. en variant, som avviker från en vid typbesiktning godkänd grundmodell endast i fråga om däckdimensioner

cells: 2. en variant av en vid typbesiktning godkänd grundmodell med samma huvudtyp av karosseri som grundmodellen men med annan utrustning

cells: 3. en variant, som avviker från en vid typbesiktning godkänd grundmodell endast genom att kopplingsanordningen är avsedd för en annan kulstorlek

cells: 4. en variant, som avviker från en vid typbesiktning godkänd grundmodell endast i fråga om däckdimensioner

cells: e) andra släpvagnar med bromsutrustning och med en totalvikt av högst 3 500 kilogram

cells: 2. en variant av en vid typbesiktning godkänd grundmodell med samma huvudtyp av karosseri som grundmodellen men med fällbar framläm eller huv över godsutrymmet

cells: f) andra släpvagnar med bromsutrustning och med en totalvikt av mer än 3 500 kilogram

cells: g) släpvagnar utan bromsutrustning, släpslädar eller terrängsläp

cells: 2. en variant, som avviker från en vid typbesiktning godkänd grundmodell endast i fråga om kopplingsanordningen

cells: Prövning av frågor om godkännande av fordon enligt bilavgaskungörelsen (1972:596) (avgascertifiering)

cells: a) prövning av ansökan jämte en provning

cells: 2. tilläggsavgift per bil i en motorfamilj som sökanden enligt uppgift i ansökan om certifiering beräknar sälja av motorfamiljen

cells: a) personbilar, traktorer (ombyggda bilar), sådana lastbilar, bussar eller terrängvagnar som har en totalvikt av högst 3 500 kilogram, om fordonet inte tidigare har godkänts vid en registreringsbesiktning eller tagits upp i ett typintyg

cells: b) sådana fordon som avses under a) men som tidigare har godkänts vid en registreringsbesiktning eller tagits upp i ett typintyg

cells: c) lastbilar, bussar eller terrängvagnar som har en totalvikt av 3 501--7 000 kilogram

cells: d) lastbilar, bussar eller terrängvagnar som har en totalvikt av mer än 7 000 kilogram och högst två axlar

cells: e) lastbilar, bussar eller terrängvagnar som har en totalvikt av mer än 7 000 kilogram och tre eller flera axlar

cells: 1. som inte tidigare har godkänts vid en registreringsbesiktning eller tagits upp i ett typintyg

cells: 2. som tidigare har godkänts vid en registreringsbesiktning eller tagits upp i ett typintyg

cells: h) andra släpvagnar, släpslädar eller terrängsläp

cells: 1. med en totalvikt av högst 3 500 kilogram

cells: 2. med en totalvikt av mer än 3 500 kilogram och högst två axlar

cells: 3. med en totalvikt av mer än 3 500 kilogram och tre eller flera axlar

cells: tilläggsavgifter till a), b) och f) ovan

cells: k) bilar som avses bli godkända för persontransporter i beställningstrafik med lättare fordon

cells: l) bilar med bostadsinredning och gasolanläggning

cells: a) personbilar eller traktorer (ombyggda bilar)

cells: b) lastbilar, bussar eller terrängvagnar som har en totalvikt av högst 3 500 kilogram

cells: f) motorcyklar, mopeder eller terrängskotrar

cells: a) om den företas i samband med en registrerings- eller kontrollbesiktning

cells: Besiktning av kilometerräknarapparatur som innefattar

cells: a) en särskild kontroll av omräkningsfaktorn och som företas i samband med någon annan besiktning

cells: b) en särskild kontroll av omräkningsfaktorn i övriga fall

cells: c) en annan kontroll i samband med någon annan besiktning

text: 70 § första stycket fordonskungörelsen (1972:595)

cells: 1. om besiktningen företas i samband med en registrerings- eller kontrollbe siktning

cells: b) fordon som är konstruerade för transport av brandfarliga vätskor och gaser

cells: Besiktning av fordonsmonterade kranar utom vajerspel eller personkorgar

cells: 1. om den företas i samband med en annan besiktning

cells: Besiktning för viss internationell gods befordran på väg under tullförsegling (TIR-besiktning)

cells: Besiktning för befordran av farligt gods på väg (ADR-besiktning)

cells: 2. avgift för varje ämnesklass som besiktningen avser

cells: Besiktning för internationell befordran av lättfördärvliga livsmedel (ATP besiktning)

cells: Särskild besiktning föreskriven av trafiksäkerhetsverket eller en länsstyrelse i ett dispensärende Plombering av en taxameters fastsättning i ett fordon

text: 34 § bilregisterkungörelsen (1972:599)

text: Aktiebolaget Svensk Bilprovning får ta ut avgifter med nedan angivna belopp för förrättningar som utförs av bolaget.

text: För förrättning som inte utförs vid bilprovningsstation får avgifter i stället för vad som angetts ovan i denna förordning tas ut med högst 325 kronor per timme.

text: Med efterkontroll avses i denna förordning en sådan begränsad kontrollbesiktning som anges i

text: 81 § fordonskungörelsen (1972:595)

text: . I fråga om besiktning av kilometerräknarapparatur avses med efterkontroll en besiktning som sker inom en månad från den närmast föregående besiktningen av apparaturen.

text: För personbilar och för lastbilar eller bussar som har en totalvikt av högst 3 500 kilogram, till 165 kronor,

text: för lastbilar eller bussar som har en totalvikt av 3 501--7 000 kilogram, till 205 kronor,

text: för lastbilar eller bussar som har en totalvikt av mer än 7 000 kilogram och högst två axlar, till 265 kronor, och

text: Om annan kontrollbesiktning än efterkontroll av fordon, vars inställelsetermin består av fem månader, görs efter utgången av inställelseterminens tredje månad, får avgiften höjas till följande belopp: d) för lastbilar eller bussar som har en totalvikt av mer än 7 000 kilogram och tre eller flera axlar, till 310 kronor.


text: Den upphävda lagen tillämpas alltjämt i fråga om förmögenhet vid utgången av år 1986 eller - för skattskyldiga med annat räkenskapsår än kalenderår - vid utgången av det räkenskapsår som avslutas närmast efter den 31 december 1986.

dcterms:title: Lag (1986:1225) om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Tillfällig förmögenhetsskatt skall betalas till staten enligt denna lag.

text: Riksskatteverket är beskattningsmyndighet.

text: svenska livförsäkringsbolag,

text: understödsföreningar som bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhet samt

text: pensionsstiftelser som avses i lagen (

text: ) om tryggande av pensionsutfästelse m. m.

text: Skattskyldiga är

text: Om verksamheten påbörjats efter utgången av kalenderåret 1984 föreligger inte skattskyldighet.

text: Skatten utgår med sju procent av beskattningsunderlaget. Beskattningsunderlaget är värdet av den skattskyldiges förmögenhet vid utgången av år 1986 till den del som förmögenheten överstiger tio miljoner kronor. För skattskyldig vilkens räkenskapsår inte sammanfaller med kalenderår beräknas förmögenheten med utgångspunkt i förhållandena vid utgången av det räkenskapsår som avslutas närmast efter den 31 december 1986.

text: Vid beräkning av beskattningsunderlaget skall förmögenhet som är hänförlig till annan av den skattskyldige meddelad livförsäkring än sådan pensionsförsäkring som avses i punkt 1 av anvisningarna till

text: 31 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: ingå med 72 procent.

text: Förmögenheten är värdet av den skattskyldiges samtliga tillgångar efter avdrag för finansiella skulder. Förmögenhet som inte är hänförlig till livförsäkring skall dock inte beaktas.

text: Som tillgång hos återförsäkringstagare räknas inte värdet av återförsäkringsgivares ansvarighet på grund av försäkringar som denne har övertagit i form av återförsäkring. Om återförsäkring skett hos utländsk återförsäkringsgivare skall dock ett belopp motsvarande dennes ansvarighet redovisas som tillgång, i den mån ansvarigheten överstiger värdet av reservdeposition som ställts av återförsäkringsgivaren hos återförsäkringstagaren.

text: Återförsäkringsgivares fordran hos återförsäkringstagare på grund av sådan reservdeposition som avses i föregående stycke upptas inte som tillgång. Den skuld som redovisas av återförsäkringstagaren på grund av depositionen är inte avdragsgill för denne.

text: Om ej annat följer av

text: 9 §§

text: tas tillgångar och skulder upp till bokfört värde.

text: Fastighet tas upp till det högsta av anskaffningsvärdet och 133 procent av det för år 1986 gällande taxeringsvärdet.

text: Har fastighets värde efter ingången av år 1986 sänkts på grund av skogsavverkning eller täktverksamhet eller till följd av brand, vattenflöde eller jämförlig händelse får fastigheten tas upp till 133 procent av det taxeringsvärde som därefter åsätts vid särskild fastighetstaxering eller, om sådant värde saknas, till ett på motsvarande grunder uppskattat värde.

text: Värdepapper, som noteras på inländsk eller utländsk börs eller som annars är föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avslut, tas upp till det noterade värdet.

text: Finns i ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera är börsnoterade eller föremål för sådan notering som avses i

text: första stycket

text: , skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upp till samma värde som de noterade aktierna. Är flera aktieslag noterade, skall de icke noterade aktierna tas upp till samma värde som de noterade aktier som har den lägsta kursen.

text: Om det vid värdering enligt de föregående styckena bedöms att det noterade värdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, får i stället priset vid en sådan försäljning läggas till grund för värderingen.

text: Fordran som inte omfattas av

text: 8 §

text: och som löper med ränta skall tas upp till sitt kapitalbelopp. Detsamma gäller för skuld som löper med ränta.

text: Osäker fordran får tas upp till det belopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelös fordran tas inte upp.

text: Tillfällig förmögenhetsskatt är inte avdragsgill vid taxeringen till statlig inkomstskatt.

text: Den som är skattskyldig enligt

text: 3 §

text: skall vara registrerad hos riksskatteverket.

text: Den som är skattskyldig skall i deklaration ange beskattningsunderlaget och skatten samt lämna de uppgifter som erfordras för beräkning av underlaget.

text: Deklarationen skall ha kommit in till riksskatteverket senast fem månader efter den dag som enligt

text: 4 §

text: ligger till grund för förmögenhetsvärderingen.

text: Skatten skall avrundas till närmast lägre tusental kronor.

text: Senast den dag då deklarationen skall ha kommit in enligt

text: 12 § andra stycket

text: skall hälften av skattebeloppet vara inbetalad. Återstoden skall vara inbetalad med hälften senast tre månader och med återstående hälft senast sex månader efter den senaste dagen för avlämnande av deklaration. Om skatten inte uppgår till 100 000 kronor skall dock hela beloppet vara inbetalat senast den dag då deklarationen skall ha kommit in.

text: När annat inte följer av denna lag tillämpas lagen (

text: ) om punktskatter och prisregleringsavgifter med undantag av vad där sägs om anstånd i

text: 2 kap. 9 §

text: , om förhandbesked i

text: 6 kap.

text: och om förseningsavgift i

text: 7 kap. 5 §


dcterms:title: Förordning (1986:1232) om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser

text: Till ledning för registreringen hos riksskatteverket av skattskyldiga enligt lagen (

text: ) om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser skall uppgifter lämnas av försäkringsinspektionen beträffande livförsäkringsbolag och understödsföreningar och av länsstyrelse beträffande pensionsstiftelser.

text: Skattskyldig som den 15 april 1987 inte har fått uppgift från riksskatteverket om registrering skall anmäla detta till verket. Sådan anmälan skall göras senast fyra månader efter den dag som enligt 4 § nämnda lag ligger till grund för förmögenhetsvärderingen.

text: I fråga om tillfällig förmögenhetsskatt skall, utöver vad som framgår av

text: 1 § andra stycket förordningen (1984:247)

text: om punktskatter och prisregleringsavgifter, bestämmelserna i

text: samt

text: 20 §§

text: nämnda förordning tillämpas.


text: Denna förordning träder i kraft, ifråga om avgiftsskyldighet enligt

text: 10 §

text: för nickelkadmiumbatterier den 1 april 1987 och i övrigt den 1 januari 1987.

text: i fråga om

text: 7 §

text: den 1 januari 1988,

text: i fråga om

text: 4 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: den 1 juli 1990,

text: i övrigt den 1 juli 1989.

text: Denna förordning träder i kraft,

text: Märkning får även ske enligt vad som föreskrivs i förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om miljöfarliga batterier.

text: Förordning (1989:66).

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best till 1987:1049

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§, bil., ikrafttr.best, och övergångsbest. till 1987:1049

text: Denna förordning träder i kraft i fråga om

text: 5 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: den 1 juli 1990 och i övrigt den 1 februari 1990.

text: Förordningen (1986:1236)

text: om miljöfarliga batterier skall upphöra att gälla vid utgången av januari 1990.

text: Märkning som avses i

text: 5 §

text: får till och med den 31 december 1992 även ske enligt vad som föreskrivs i förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om miljöfarliga batterier.

text: Om det i en annan förordning hänvisas till bestämmelser som ersätts genom bestämmelser i den nya förordningen, skall i stället de nya bestämmelserna tillämpas.

type: lista

dcterms:title: Förordning (1986:1236) om miljöfarliga batterier

rdfs:label: Miljö- och energidepartementet

text: Allmänna bestämmelser

text: Syftet med denna förordning är att förhindra utsläpp i miljön av kadmium och kvicksilver från batterier.

text: Med

text: miljöfarliga batterier

text: avses i denna förordning slutna torrbatterier med mer än sammanlagt 0,025 viktprocent kvicksilver och kadmium.

text: I fråga om nickel-kadmiumbatterier som är fast monterade eller avsedda för fast montering gäller endast vad som särskilt föreskrivs i

text: 4 §

text: om sådana batterier.

text: Förordning (1989:66).

text: Det åligger främst tillverkare och importörer av miljöfarliga batterier att vidta de åtgärder som behövs för en övergång till mindre miljöfarliga batterier och att iaktta de försiktighetsmått som är nödvändiga för att hindra eller motverka skador på människor eller i miljön till följd av hanteringen av miljöfarliga batterier.

text: Märkning

text: Ett miljöfarligt batteri får inte överlåtas yrkesmässigt om det inte har märkts tydligt av tillverkaren eller importören på ett sådant sätt som anges i bilaga till denna förordning.

text: I stället för den skyldighet som avses i

text: första stycket

text: gäller i fråga om enstaka knappceller och nickel-kadmiumbatterier som är fast monterade att förpackningen till ett sådant batteri respektive den vara som innesluter batteriet skall vara tydligt märkt med en sådan symbol som avses i bilagan.

text: Första stycket gäller även nickel-kadmiumbatterier som är avsedda för fast montering.

text: Om det finns synnerliga skäl får statens naturvårdsverk medge undantag från märkningsskyldigheten.

text: Förordning (1989:66).

text: Insamling m.m.

text: Miljöfarliga batterier skall när de är förbrukade lämnas till mottagare som anges i

text: 6 §

text: eller på plats som kommunen anvisar och får inte ingå i eller förvaras tillsammans med hushållsavfall.

text: Även andra slag av batterier får lämnas till mottagare som anges i

text: 6 §

text: eller på plats som kommunen anvisar.

text: Den som yrkesmässigt överlåter miljöfarliga batterier för förbrukning är skyldig att ta emot förbrukade sådana batterier. I samband med yrkesmässig överlåtelse skall information lämnas om att förbrukade miljöfarliga batterier kan lämnas på inköpsstället eller på annan plats som kommunen anvisar.

text: Batterier som har mottagits av en överlåtare enligt

text: första stycket

text: skall lämnas på plats som kommunen anvisar.

text: Avfall av miljöfarliga batterier skall forslas bort genom kommunens försorg till anläggning för slutligt omhändertagande. Statens naturvårdsverk får medge att annan än kommun forslar bort batteriavfall.

text: I fråga om tillstånd till slutligt omhändertagande samt införsel och utförsel av förbrukade miljöfarliga batterier gäller

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om miljöfarligt avfall.

text: Förordning (1987:1049).

text: Uppgiftsskyldighet

text: Den som yrkesmässigt tillverkar eller importerar miljöfarliga batterier skall till statens naturvårdsverk lämna uppgifter om överlåten mängd sådana batterier. Uppgiftsskyldigheten gäller inte zink-luftbatterier och silveroxidbatterier.

text: Närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten meddelas av statens naturvårdsverk.

text: Förordning (1987:1049).

text: Kostnader

text: slutligt omhändertagande av batterierna,

text: den information som behöver spridas angående de åtgärder som avses i denna förordning.

text: De som skall lämna uppgifter enligt

text: 8 §

text: skall betala en avgift som motsvarar kostnaderna för

text: För miljöfarliga batterier som överlåts på den svenska marknaden skall avgift tas ut med 23 kronor per kilogram för alkaliska batterier och kvicksilveroxidbatterier och med 13 kronor per kilogram för nickel-kadmiumbatterier.

text: Förordning (1987:1049).

text: Betalning av avgiften skall ske efter debitering från statens naturvårdsverk. Debitering skall ske kvartalsvis. Betalning uppbärs och redovisas av naturvårdsverket.

beteckning: 11 a §

text: Om det finns särskilda skäl, får statens naturvårdsverk besluta att avgift skall nedsättas eller efterges.

text: Förordning (1987:89).

text: Beslut om betalning får verkställas enligt

text: utsökningsbalken

text: . Statens naturvårdsverk får förordna att ett sådant beslut skall gälla omedelbart även om det överklagas.

text: Tillsyn, ansvar och överklagande

text: Bestämmelserna i

text: 28 §§

text: förordningen (

text: ) om kemiska produkter gäller i fråga om tillsyn över efterlevnaden av denna förordning. Vad som sägs om kemikalieinspektionen i

text: 26 §

text: förordningen om kemiska produkter skall dock vid tillämpningen av denna förordning avse statens naturvårdsverk.

text: Bestämmelser om ansvar och förverkande på grund av överträdelser av

text: 3 §

text: 4 §

text: 6 § första stycket

text: och

text: 8 §

text: finns i lagen (

text: ) om kemiska produkter.

text: Den som yrkesmässigt eller i större omfattning samlar in och forslar bort batterier i strid mot

text: 7 § första stycket

text: skall dömas till böter.

text: Ett beslut som statens naturvårdsverk i ett särskilt fall har meddelat enligt denna förordning får överklagas hos kammarrätten genom besvär.

text: Förordning (1987:1049).

text: Ytterligare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av statens naturvårdsverk.

text: Bilaga

text: Vid märkning av batterier enligt

text: 4 §

text: skall följande symbol användas.

text: Symbolen skall utformas som en ljus fyrkant med pilar som har svarta kanter. Symbolen skall varaktigt anbringas på två motsatta ställen på ett batteri så att den omedelbart syns.

text: För att märkningen skall anses som tydlig skall varje symbol uppta minst tre procent av batteriets mantelyta. Varje symbol behöver dock inte vara större än 5 cm x 5 cm. Om ett batteri är så litet att tre procent av dess yta är mindre än 0,5 cm x 0,5 cm, skall en symbol som är minst en 1 cm x 1 cm i stället anbringas på förpackningen till batteriet.

text: Förordning (1989:66).

type: bilaga


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987 och gäller till utgången av år 1996.

text: bostadssaneringslagen (1973:531)

text: skall i stället avse undantag från

text: 12 kap.

text: 18 a

text: 18 c §§ jordabalken

text: Tillstånd som har meddelats enligt denna lag skall fortfarande gälla efter utgången av lagens giltighetstid.

text: Lag (1994:1583).

rpubl:andrar: ändr. 1 §, övergångsbest.; ny 5 §

rpubl:andrar: ny 3 a §

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 3 §, övergångsbest.; omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1997. Vad regeringen i tidigare meddelade tillståndsbeslut har föreskrivit om undantag från

text: bostadssaneringslagen (1973:531)

text: eller från

text: 12 kap.

text: 18 a

text: 18 c §§

text: jordabalken

text: skall i stället avse undantag från

text: 12 kap. 18 a §

text: första -

text: femte styckena

text: och

text: 18 b

text: 18 h §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1986:1242 i lydelse enligt SFS 1997:65

dcterms:title: Lag (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Enligt denna lag får regeringen försöksvis lämna ekonomiska föreningar tillstånd att utan hinder av bestämmelserna i

text: 1 kap. 8 § bostadsrättslagen (1991:614)

text: bedriva verksamhet i vilken föreningen tillämpar villkor som innebär att det med andelsrätt i föreningen följer en rätt att hyra bostadslägenhet (

text: kooperativ hyresrätt

text: Lag (1991:626).

text: Tillstånd får lämnas om den kommun i vilken föreningen skall bedriva sin verksamhet tillstyrker denna och om föreningens stadgar föreskriver att minst en av kommunen utsedd ledamot och suppleant för denne skall ingå i föreningens styrelse.

text: medge föreningen rätt att tillämpa villkor som avviker från

text: 12 kap. 15 § andra stycket första meningen

text: och

text: 19 §

text: jordabalken

text: medge undantag från tillämpningen av

text: 12 kap. 18 a §

text: första -

text: femte styckena

text: och

text: 18 b

text: 18 h §§ jordabalken

text: och

text: hyresförhandlingslagen (1978:304)

text: i fråga om hus som föreningen förvaltar,

text: ställa sådana villkor för föreningens verksamhet att syftet med försöksverksamheten kan uppnås.

text: Lag (1997:65).

text: Om tillstånd lämnas, får regeringen

beteckning: 3 a §

text: Bestämmelsen i

text: 12 kap. 45 § första stycket 1 jordabalken

text: om vissa upplåtelser av bostadslägenheter i andra hand gäller inte för hyresrätt som upplåts av en förening som fått tillstånd enligt

text: 1 §

text: Lag (1993:401).

ordinal: 3 a

text: Kommunen skall fortlöpande följa försöksverksamheten och på begäran av regeringen lämna sådana uppgifter som behövs för att verksamheten skall kunna utvärderas.

text: Kommunen skall bistå föreningar som har lämnats tillstånd enligt denna lag med behövliga råd och upplysningar.

text: Regeringens tillstånd eller kommunens tillstyrkan enligt denna lag skall inte utgöra någon förutsättning för att registrera en ekonomisk förening som avser att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt.

text: Lag (1991:626).


dcterms:title: Förordning (1986:1255) om försöksverksamhet med förenklad handläggning i ärenden om kommunala bostadstillägg

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Föreskrifterna i denna förordning skall gälla vid försöksverksamhet under tiden den 1 januari 1987 -- den 30 juni 1988 hos Göteborgs allmänna försäkringskassa och Kopparbergs läns allmänna försäkringskassa i ärenden om kommunalt bostadstillägg enligt lagen (

text: ) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension.

text: För pensionsberättigade, som är bosatta i Göteborgs kommun eller inom verksamhetsområdena för lokalkontoren i Borlänge och Falun, får vederbörande försäkringskassa vid omprövning av kommunalt bostadstillägg som sker enbart på grund av ändrade bostadskostnader ändra bostadstillägget även om den pensionsberättigade inte har ansökt skriftligt om det.

text: Vad som sagts i

text: 2 §

text: gäller under förutsättning att försäkringskassan på annat sätt än genom skriftlig ansökan från den pensionsberättigade har tillgång till eller inhämtar de uppgifter som behövs för omprövningen.

text: Riksförsäkringsverket får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1986:1256) om basbelopp för år 1987

text: Regeringen fastställer basbeloppet enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring till 24 100 kronor för år 1987.