text: Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (

text: ) om införande av lagen (

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004. Äldre föreskrifter i

text: 11 §

text: gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1995:1515 i lydelse enligt SFS 2003:662

dcterms:title: Lag (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting

rdfs:label: Finansdepartementet KE

text: Kommuner och landsting kan för inkomst- och kostnadsutjämning få utjämningsbidrag från staten enligt denna lag.

text: I denna lag används följande termer i den betydelse som anges här:

kind: term

text: Bidragsår

text: : Det år under vilket bidraget betalas ut.

text: Uppräknat skatteunderlag

text: : De sammanlagda beskattningsbara inkomsterna för en kommun eller ett landsting enligt taxeringsbeslut enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324)

text: om taxering till kommunal inkomstskatt året före bidragsåret, uppräknade med uppräkningsfaktorerna enligt

text: 4 § tredje stycket lagen (1965:269)

text: Uppräknad medelskattekraft

text: : Totalsumman av uppräknade skatteunderlag för hela landet, dividerad med antalet invånare i landet den 1 november året före bidragsåret.

text: Garanterat skatteunderlag

text: : De beskattningsbara inkomster för en kommun eller ett landsting som motsvarar den uppräknade medelskattekraften, multiplicerad med antalet folkbokförda invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före bidragsåret.

text: Standardkostnad

text: : En för varje kommun eller landsting beräknad teoretisk kostnad för var och en av de verksamheter och kostnadsslag som anges i

text: 3 §

text: , varvid kostnaden beräknas med utgångspunkt i faktorer som är av särskild betydelse för att belysa de strukturella förhållandena.

text: Strukturkostnad

text: : Summan av standardkostnaderna för kommunen eller landstinget.

text: Nettoinkomster för året före bidragsåret

text: : Summan av bidraget enligt

text: 4 §

text: eller avgiften enligt

text: 4 § lagen (1995:1516)

text: om utjämningsavgift för kommuner och landsting och preliminära kommunalskattemedel enligt

text: 4 § andra stycket lagen (1965:269)

text: med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. per folkbokförd invånare den 1 november två år före bidragsåret.

text: Nettoinkomster för bidragsåret

text: : Summan av bidraget enligt

text: 4 § första stycket

text: och produkten av skatteunderlaget enligt

text: 4 § andra stycket lagen (1965:269)

text: med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. per folkbokförd invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före bidragsåret, uppräkningsfaktorerna enligt

text: 4 § tredje stycket samma lag

text: och den av kommunen eller landstinget fastställda skattesatsen för året före bidragsåret.

text: Med

text: landsting

text: avses i denna lag i tillämpliga delar också kommuner som inte ingår i ett landsting.

text: Lag (2003:662).

text: För varje kommun beräknas standardkostnad för barnomsorg, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg, grundskola, gymnasieskola, vatten och avlopp, gator och vägar, näringslivs- och sysselsättningsfrämjande åtgärder, byggkostnader, uppvärmningskostnader, kallortstillägg, merkostnader till följd av befolkningsminskning och svagt befolkningsunderlag, barn och ungdomar med utländsk bakgrund samt administration, resor och räddningstjänst.

text: För varje landsting beräknas standardkostnad för hälso- och sjukvård och kallortstillägg.

text: Standardkostnad beräknas också för kollektivtrafik. Kostnaden fördelas mellan kommuner och landsting enligt bestämmelser som regeringen meddelar.

text: Lag (2001:627).

text: Kommuner och landsting vars garanterade skatteunderlag överstiger det uppräknade skatteunderlaget har rätt till ett bidrag som motsvarar mellanskillnaden, multiplicerad med en skattesats som fastställs enligt

text: 7 § andra stycket

text: För kommuner och landsting vars skattesats enligt

text: 7 § andra stycket

text: överstiger 95 procent av den av kommunen eller landstinget fastställda skattesatsen för året före bidragsåret skall dock bidraget beräknas enligt följande.

text: Bidraget skall beräknas så att den procentuella förändringen av kommunens eller landstingets nettoinkomster mellan året före bidragsåret och bidragsåret motsvarar summan av 95 procent av den procentuella förändringen av den uppräknade medelskattekraften och 5 procent av den procentuella förändringen av kommunens eller landstingets uppräknade skatteunderlag per folkbokförd invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före respektive år.

text: Lag (2000:891).

text: Kommuner och landsting vars strukturkostnad per invånare överstiger den för landet genomsnittliga strukturkostnaden per invånare har rätt till ett bidrag som motsvarar mellanskillnaden, multiplicerad med antalet invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före bidragsåret.

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om beräkningen av bidragen enligt

text: och

text: 5 §§

text: Regeringen skall fastställa de skattesatser som skall tillämpas enligt

text: 4 §

text: . När regeringen fastställer skattesatserna skall hänsyn tas till överenskommelser mellan landstinget och kommunerna inom landstingsområdet om en ändrad fördelning av uppgifterna inom området och den ändrade fördelning av den sammanlagda landstings- och kommunalskatten som följer av överenskommelserna.

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 1 oktober året före bidragsåret lämna uppgift till varje kommun och landsting om preliminära bidrag enligt

text: och

text: 5 §§

text: Lag (1996:744).

beteckning: 9 §

text: Skatteverket beslutar preliminärt bidragens storlek samt lämnar senast den 20 januari under bidragsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess preliminära bidrag.

text: Kommuner och landsting kan senast den 15 februari påtala att ett fel uppkommit i underlaget för beslutet.

text: Skatteverket fastställer bidragens storlek samt lämnar senast den 15 april uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess bidrag.

text: Lag (2003:662).

text: Bidraget skall betalas ut i samband med och på motsvarande sätt som gäller vid utbetalning av kommunalskattemedel enligt

text: 4 § lagen (1965:269)

text: Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen.

text: Lag (2003:662).


text: Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (

text: ) om införande av lagen (

text: ) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, lagen (

text: ) utjämningsbidrag till kommuner och landsting och lagen (

text: ) om utjämningsavgift för kommuner och landsting.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ikrafttr.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004. Äldre föreskrifter i

text: 11 §

text: gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

text: De upphävda lagarna gäller fortfarande i fråga om bidrag och avgifter för år 2004 och tidigare år.

type: punkt

type: lista

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1995:1516 i lydelse enligt SFS 2003:663

dcterms:title: Lag (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Kommuner och landsting skall under de förutsättningar som anges i denna lag betala en utjämningsavgift till staten.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: I denna lag används följande termer i den betydelse som anges här:

text: Avgiftsår

text: : Det år under vilket avgift betalas.

text: Uppräknat skatteunderlag

text: : De sammanlagda beskattningsbara inkomsterna för en kommun eller ett landsting enligt taxeringsbeslut enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324)

text: om taxering till kommunal inkomstskatt året före avgiftsåret, uppräknade med uppräkningsfaktorerna enligt

text: 4 § tredje stycket lagen (1965:269)

text: Uppräknad medelskattekraft

text: : Totalsumman av uppräknade skatteunderlag för hela landet, dividerad med antalet invånare i landet den 1 november året före avgiftsåret.

text: Garanterat skatteunderlag

text: : De beskattningsbara inkomster för en kommun eller ett landsting som motsvarar den uppräknade medelskattekraften, multiplicerad med antalet folkbokförda invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före avgiftsåret.

text: Standardkostnad

text: : En för varje kommun eller landsting beräknad teoretisk kostnad för var och en av de verksamheter och kostnadsslag som anges i

text: 3 §

text: , varvid kostnaden beräknas med utgångspunkt i faktorer som är av särskild betydelse för att belysa de strukturella förhållandena.

text: Strukturkostnad

text: : Summan av standardkostnaderna för kommunen eller landstinget.

text: Nettoinkomster för året före avgiftsåret

text: : Summan av avgiften enligt

text: 4 §

text: eller bidraget enligt

text: 4 § lagen (1995:1515)

text: om utjämningsbidrag för kommuner och landsting och preliminära kommunalskattemedel enligt

text: 4 § andra stycket lagen (1965:269)

text: med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. per folkbokförd invånare den 1 november två år före avgiftsåret.

text: Nettoinkomster för avgiftsåret

text: : Summan av avgiften enligt

text: 4 § första stycket

text: och produkten av skatteunderlaget enligt

text: 4 § andra stycket lagen (1965:269)

text: med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. per folkbokförd invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före avgiftsåret, uppräkningsfaktorerna enligt

text: 4 § tredje stycket samma lag

text: och den av kommunen eller landstinget fastställda skattesatsen för året före avgiftsåret.

text: Med

text: landsting

text: avses i denna lag i tillämpliga delar också kommuner som inte ingår i ett landsting.

text: Lag (2003:663).

beteckning: 3 §

text: För varje kommun beräknas standardkostnad för barnomsorg, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg, grundskola, gymnasieskola, vatten och avlopp, gator och vägar, näringslivs- och sysselsättningsfrämjande åtgärder, byggkostnader, uppvärmningskostnader, kallortstillägg, merkostnader till följd av befolkningsminskning och svagt befolkningsunderlag, barn och ungdomar med utländsk bakgrund samt administration, resor och räddningstjänst.

text: Förordning (2001:628).

beteckning: 4 §

text: Kommuner och landsting vars garanterade skatteunderlag understiger det uppräknade skatteunderlaget skall betala en avgift som motsvarar mellanskillnaden, multiplicerad med en skattesats som fastställs enligt

text: 7 § andra stycket

text: 7 § andra stycket

text: överstiger 95 procent av den av kommunen eller landstinget fastställda skattesatsen för året före avgiftsåret skall dock avgiften beräknas enligt följande.

text: Avgiften skall beräknas så att den procentuella förändringen av kommunens eller landstingets nettoinkomster mellan året före avgiftsåret och avgiftsåret motsvarar summan av 95 procent av den procentuella förändringen av den uppräknade medelskattekraften och 5 procent av den procentuella förändringen av kommunens eller landstingets uppräknade skatteunderlag per folkbokförd invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före respektive år.

text: Lag (2000:892).

beteckning: 5 §

text: Kommuner och landsting vars strukturkostnad per invånare understiger den för landet genomsnittliga strukturkostnaden per invånare skall betala en avgift som motsvarar mellanskillnaden, multiplicerad med antalet invånare i kommunen eller landstinget den 1 november året före avgiftsåret.

beteckning: 6 §

text: Ändras indelningen av kommuner eller landsting, beräknas avgiften på grundval av den indelning som gäller vid avgiftsårets ingång.

beteckning: 7 §

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om beräkningen av avgiften enligt

text: och

text: 5 §§

text: 4 §

beteckning: 8 §

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 1 oktober året före avgiftsåret lämna uppgift till varje kommun och landsting om preliminära avgifter enligt

text: och

text: 5 §§

text: Lag (1996:745).

text: Skatteverket beslutar preliminärt avgifternas storlek samt lämnar senast den 20 januari under avgiftsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess preliminära avgift.

text: Skatteverket fastställer avgifternas storlek samt lämnar senast den 15 april uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess avgift.

text: Lag (2003:663).

text: Avgiften skall betalas genom avräkning i samband med och på motsvarande sätt som gäller vid utbetalningen av kommunalskattemedel enligt

text: 4 § lagen (1965:269)

text: Lag (2003:663).


text: De upphävda lagarna gäller fortfarande i fråga om bidrag och avgifter för år 2004 och tidigare år.

dcterms:identifier: SFS 1995:1517 i lydelse enligt SFS 1999:677

dcterms:title: Lag (1995:1517) om införande av lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting

text: Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: Lagen (

text: ) om utjämningsavgift för kommuner och landsting och denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

text: lagen (

text: ) om statligt utjämningsbidrag till kommuner,

text: lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag till landsting.

text: Genom lagen (

text: ) om utjämningsavgift för kommuner och landsting upphävs.

text: De upphävda lagarna enligt

text: 2 §

text: gäller dock fortfarande i fråga om statligt utjämningsbidrag och skatteutjämningsbidrag för år 1995 och tidigare år.

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer ett referensbidrag för varje kommun och landsting.

text: Vad som i denna lag benämns bidragsminskning eller bidragsökning utgörs av skillnaden mellan summan av en kommuns eller ett landstings bidrag och avgifter år 1999 enligt lagen (

text: ) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting, lagen (

text: ) om utjämningsavgift för kommuner och landsting samt denna lag och motsvarande summa enligt de två förstnämnda lagarna i deras lydelse från den 1 januari 2000, om dessa bestämmelser skulle ha gällt för år 1999.

text: Lag (1999:677).

text: Vad som i denna lag sägs om landsting tillämpas också i fråga om kommuner som inte ingår i ett landsting.

text: Kommuner

text: Bidragsminskningen för åren 2000-2004 får uppgå till högst 1 000 kronor per invånare i kommunen den 1 november 1999. Om kommunen under åren 1996-1999 haft en bidragsminskning får bidragsminskningen för åren 1996-2004 högst uppgå till 1 200 kronor per invånare i kommunen den 1 november 1999.

text: För de kommuner vars uppräknade skattekraft för år 1993 översteg garantinivån i det statliga utjämningsbidraget år 1993 enligt lagen (

text: ) om statligt utjämningsbidrag till kommuner gäller att bidragsminskningen för åren 2000-2004 får uppgå till högst 2 000 kronor per invånare i kommunen den 1 november 1999. Om kommunen under åren 1996-1999 haft en bidragsminskning får bidragsminskningen för åren 1996-2004 högst uppgå till 3 000 kronor per invånare i kommunen den 1 november 1999.

text: Lag (1999:677).

text: Den sammanlagda bidragsminskningen begränsas årligen genom att ett fast införandetillägg betalas ut till de kommuner som får beräknade sammanlagda bidragsminskningar som överstiger beloppsgränserna enligt

text: 7 §

text: Ett fast införandetillägg motsvarar skillnaden mellan beloppsgränserna enligt

text: 7 §

text: och den beräknade totala bidragsminskningen.

text: En årlig begränsning av bidragsminskningen görs för de kommuner vars beräknade bidragsminskning överstiger 200 kronor per invånare. Dessa kommuner får ett rörligt införandetillägg, som uppgår till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den beräknade bidragsminskningen, minskad med det fasta införandetillägget, och - 200 kronor för år 2000, - 400 kronor för år 2001, - 600 kronor för år 2002, och - 800 kronor för år 2003.

text: Lag (1999:677).

text: 10 § har upphävts genom lag (1999:677).

type: upphavd

text: En begränsning av bidragsökningen görs från och med år 2000 till och med år 2003 för de kommuner som får en beräknad bidragsökning genom att dessa kommuner får ett rörligt införandeavdrag. Det rörliga införandeavdraget uppgår till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den faktiskt beräknade ökningen och - 200 kronor för år 2000, - 400 kronor för år 2001, - 600 kronor för år 2002, och - 800 kronor för år 2003.

text: Lag (1999:677).

text: Landsting

text: Bidragsminskningen för åren 2000-2004 får uppgå till högst 600 kronor per invånare i landstinget den 1 november 1999. Om landstinget under åren 1996-1999 haft en bidragsminskning får bidragsminskningen för åren 1996-2004 högst uppgå till 720 kronor per invånare i landstinget den 1 november 1999.

text: Lag (1999:677).

text: Den sammanlagda bidragsminskningen begränsas årligen genom att ett fast införandetillägg betalas ut till de landsting som får beräknade sammanlagda bidragsminskningar som överstiger beloppsgränsen enligt

text: 12 §

text: Ett fast införandetillägg motsvarar skillnaden mellan beloppsgränsen enligt

text: 12 §

text: En årlig begränsning av bidragsminskningen görs för de landsting vars beräknade bidragsminskning överstiger 120 kronor per invånare i landstinget. Dessa landsting får ett rörligt införandetillägg, som uppgår till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den beräknade bidragsminskningen, minskad med det fasta införandetillägget, och - 120 kronor för år 2000, - 240 kronor för år 2001, - 360 kronor för år 2002, och - 480 kronor för år 2003.

text: Lag (1999:677).

text: En begränsning av bidragsökningen görs från och med år 2000 till och med år 2003 för de landsting som får en beräknad bidragsökning genom att dessa landsting får ett rörligt införandeavdrag. Det rörliga införandeavdraget uppgår till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den faktiskt beräknade ökningen och - 120 kronor för år 2000, - 240 kronor för år 2001, - 360 kronor för år 2002, och - 480 kronor för år 2003.

text: Lag (1999:677).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996, då lagen (

text: ) om kommuners och landstings hantering av mervärdesskatt för år 1995 skall upphöra att gälla. Den äldre lagen tillämpas dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1996.

text: För år 1996 uppgår tillskotten enligt

text: 3 §

text: för kommuner till 1 614 kronor per invånare och för landsting till 538 kronor per invånare den 1 november 1995.

rpubl:andrar: ändr. 5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 8, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 och tillämpas första gången på ersättning avseende januari 2003.

rpubl:andrar: upph. 2, 3, 4 §§, rubr. närmast före 2 §; nuvarande 8, 9 §§ betecknas 11, 21 §§; ändr. nya 11, 21 §§; rubr. närmast före 9 § sätts närmast före 21 §; nya 5 a, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23 §§, rubr. närmast före 9, 10, 11, 12, 14, 18, 19, 21, 23 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting.

text: Den upphävda lagen skall fortfarande tillämpas i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006, dock skall all ersättning avräknas direkt mot en inkomsttitel på statsbudgeten.

dcterms:identifier: SFS 1995:1518 i lydelse enligt SFS 2003:715

dcterms:title: Lag (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: För reglering av kommuners och landstings kostnader för viss mervärdesskatt skall det hos Riksgäldskontoret finnas två räntebärande konton, ett för kommunernas räkning (

text: kommunkontot

text: ) och ett för landstingens räkning (

text: landstingskontot

text: 2 § Har upphävts genom lag (2002:671).

text: 3 § Har upphävts genom lag (2002:671).

text: 4 § Har upphävts genom lag (2002:671).

text: Ersättning från kontona

text: Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för ingående mervärdesskatt enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: som inte får dras av enligt den lagen.

text: Kommunalförbund har efter ansökan rätt till ersättning från kommunkontot och landstingskontot för ingående mervärdesskatt enligt

text: mervärdesskattelagen

text: som inte får dras av enligt den lagen. Fördelningen mellan kontona görs i förhållande till kommunernas och landstingens deltagande i kostnaderna för förbundets verksamhet.

text: Vad som sägs i första och

text: andra styckena

text: om ingående mervärdesskatt som inte får dras av enligt

text: mervärdesskattelagen

text: gäller även sådan ingående mervärdesskatt enligt

text: mervärdesskattelagen

text: för vilken rätt till återbetalning enligt samma lag inte föreligger.

text: Lag (2002:672).

beteckning: 5 a §

text: Om det vid tillämpningen av denna lag inte går att fastställa fördelningen mellan ingående mervärdesskatt som får dras av enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och ingående mervärdesskatt för vilken ersättning kan erhållas enligt denna lag, får fördelningen i stället göras efter skälig grund.

text: Lag (2002:671).

ordinal: 5 a

text: Vid utbetalning av ersättning enligt

text: 5 §

text: tillämpas bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: och

text: 16 §§

text: mervärdesskatte- lagen (

text: ). Bestämmelsen i

text: 8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: skall dock inte tillämpas i fråga om sådana boendeformer som anges i

text: 5 kap. 5 § andra stycket

text: och

text: 5 kap. 7 § tredje stycket

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: samt

text: 9 §

text: och

text: lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

text: Lag (2001:475).

text: Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling av verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning samt vid hyra av lokal för sådana boendeformer som avses i

text: 6 §

text: . Rätt till ersättning föreligger också när kommunen och landstinget lämnar bidrag till näringsidkare för dennes verksamhet inom nämnda områden.

text: kommunalförbund,

text: sådant beställarförbund som bedriver försöksverksamhet enligt lagen (

text: ) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, och

text: sådant regionförbund som avses i lagen (

text: ) om försöksverksamhet med regionförbund i Kalmar län och Skåne län.

text: Ersättning enligt

text: första stycket

text: utgår även till

text: Storleken av ersättningar som avses i denna paragraf beräknas enligt schablon. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om schablonberäkningen.

text: Lag (1998:588).

text: Med

text: kommun

text: avses i

text: och

text: 19 §§

text: även landsting, kommunalförbund samt sådant beställarförbund som avses i

text: 7 § andra stycket 2.

text: Lag (2002:671).

text: Ansökan

text: Ansökan om ersättning enligt

text: och

text: 7 §§

text: skall vara undertecknad och ha kommit in till Skatteverket senast andra året efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser.

text: Ansökan skall avse en ersättningsperiod på en kalendermånad eller tre på varandra följande kalendermånader under samma kalenderår.

text: Ansökan skall lämnas enligt fastställt formulär.

text: Lag (2003:715).

text: Årsuppgift

text: För varje kalenderår skall kommunen lämna uppgift (

text: årsuppgift

text: ) om dels det belopp som bokförts på konton för sådan mervärdesskatt som berättigar till ersättning enligt

text: 5 §

text: , dels sådana schablonbelopp som beräknats enligt

text: 7 §

text: Årsuppgiften skall vara undertecknad och ha kommit in till Skatteverket senast före utgången av juni året efter det kalenderår som uppgiften avser.

text: Årsuppgift skall lämnas enligt fastställt formulär.

text: Lag (2003:715).

text: Beslutande myndighet

text: Skatteverket fattar beslut enligt denna lag.

text: Lag (2003:715).

text: Ersättningsbeslut

text: Ett beslut om ersättning enligt 5 eller

text: 7 §

text: ersättningsbeslut

text: ) fattas för varje ersättningsperiod för sig. Beslutet fattas med ledning av ansökan och andra tillgängliga uppgifter.

text: Om ansökan inte har kommit in inom föreskriven tid, anses ersättningen ha bestämts till noll kronor.

text: Om Skatteverket omprövat sitt ersättningsbeslut enligt 19 eller

text: 20 §

text: , får en sådan ändring av beslut som omfattar flera ersättningsperioder under ett kalenderår och som görs efter utgången av kalenderåret, hänföras till den sista ersättningsperioden under kalenderåret.

text: Lag (2003:715).

text: Innan ett ersättningsärende avgörs skall kommunen ges tillfälle att yttra sig om det inte är onödigt.

text: Ett ersättningsärende får inte avgöras utan att kommunen dels har underrättats om en uppgift som har tillförts av någon annan än kommunen, dels fått tillfälle att yttra sig över uppgiften. Detta gäller dock inte om det är uppenbart obehövligt.

text: Lag (2002:671).

text: Utredning

text: Skatteverket får förelägga kommunen att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av rätten till ersättning.

text: Lag (2003:715).

text: Om uppgifter i en ansökan om ersättning behöver kontrolleras genom avstämning mot räkenskaper, anteckningar eller andra handlingar, får Skatteverket komma överens med kommunen om att en sådan avstämning skall göras vid besök hos kommunen.

text: Lag (2003:715).

text: Skatteverket får besluta om revision hos kommunen för att kontrollera att uppgift som kommunen lämnat till ledning för ersättningsbeslut är riktig.

text: Vid revision får räkenskapsmaterial och andra handlingar som rör verksamheten granskas. Med handling avses framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel.

text: Lag (2003:715).

text: Vid revision skall kommunen tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för revisionen. Kommunen skall i övrigt lämna den hjälp som behövs vid revisionen.

text: Lag (2002:671).

text: Ränta

text: Kostnadsränta tas ut på ersättning som kommunen skall betala tillbaka efter beslut av Skatteverket. Räntan beräknas från den dag beloppet betalades ut till och med den dag beloppet återbetalas.

text: Intäktsränta betalas på ersättning som skall betalas till kommunen. Räntan beräknas från utgången av första månaden efter den månad då ansökan om ersättning kom in till Skatteverket och till och med den dag beloppet betalas ut.

text: Kostnadsränta och intäktsränta beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan enligt

text: 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: Lag (2003:715).

text: Omprövning

text: Skatteverket får ompröva ett beslut om ersättning eller ränta enligt denna lag, om detta begärs av kommunen eller om det finns andra skäl.

text: Omprövning får dock inte ske om frågan har avgjorts av en förvaltningsdomstol.

text: Lag (2003:715).

text: En begäran om omprövning skall ha kommit in till Skatteverket senast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser.

text: Om Skatteverket självmant omprövar ett beslut, får omprövningsbeslut meddelas senast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser.

text: Ett beslut får omprövas även efter den tid som anges i första och

text: andra styckena

text: när en ändring föranleds av Skatteverkets beskattningsbeslut enligt

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: Lag (2003:715).

text: Överklagande

text: Skatteverkets beslut om föreläggande enligt

text: 14 §

text: eller revision enligt

text: 16 §

text: får inte överklagas.

text: Övriga beslut av Skatteverket enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2003:715).

text: Om ett beslut överklagas av en kommun är Skatteverket motpart.

text: Lag (2003:715).

text: Verkställighet

text: Skatteverkets ersättningsbeslut skall gälla omedelbart, om inte annat föreskrivits i beslutet eller bestäms av den instans som skall pröva beslutet.

text: Lag (2003:715).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av september 2001.

text: Lag (1999:1047).

text: På regeringens vägnar

text: BRITTA LEJON

text: Håkan Färm

text: (Justitiedepartementet)

text: 1Prop. 1999/2000:8, bet. 1999/2000:FiU9, rskr. 1999/2000:48.

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best.

dcterms:identifier: SFS 1995:1536 i lydelse enligt SFS 1999:1047

dcterms:title: Lag (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter

rdfs:label: Finansdepartementet F

text: Lagens tillämpningsområde

text: Denna lag gäller en provverksamhet i Gävle kommun och i Högalids församling i Stockholms kommun för att kunna ta fram och registrera hushålls- och bostadsuppgifter. Verksamheten avser insamling av uppgifter till ett lägenhetsregister enligt lagen (

text: ) om lägenhetsregister, införande av folkbokföring på lägenhet och statistisk bearbetning.

text: Personregister m. m.

text: Myndighet som deltar i provverksamheten får inrätta och föra personregister för provverksamheten med det ändamål som framgår av

text: 1 §

text: En myndighet som deltar i provverksamheten får för genomförande av denna hämta uppgifter från personregister enligt de föreskrifter regeringen meddelar.

text: Information

text: Myndighet som deltar i den verksamhet som avses i

text: 1 §

text: skall i lämplig utsträckning informera dem som berörs av verksamheten.

text: Gallring

text: Uppgifter i personregister som avses i

text: 2 §

text: skall gallras senast när denna lag upphör att gälla.


text: Denna lag träder i kraft, i fråga om Gävle kommun och Högalids församling i Stockholms kommun, den 1 januari 1996, och i övrigt den dag som regeringen bestämmer.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1995:1537 i lydelse enligt SFS 2000:253

dcterms:title: Lag (1995:1537) om lägenhetsregister

text: Inledande bestämmelser

text: Lantmäteriverket och kommunerna skall för de ändamål som anges i

text: 2 §

text: föra ett lägenhetsregister med hjälp av automatisk databehandling.

text: Lantmäteriverket har det övergripande ansvaret för lägenhetsregistret. Kommunen ansvarar för de uppgifter i registret som hänför sig till kommunen.

text: Ändamål

text: Uppgifter i lägenhetsregistret får användas för framställning av statistik och för folkbokföringen. Registret får också användas för resursfördelning samt planering, uppföljning och utvärdering av boende, byggande och kommunikationer.

text: Innehåll

text: Lägenhetsregistret skall omfatta samtliga lägenheter som helt eller till en inte oväsentlig del används eller är avsedda att användas som bostad (

text: bostadslägenhet

text: Lägenhetsregistret får innehålla uppgifter om fastighet, byggnad, lägenhetsbeteckning och övriga uppgifter om lägenheten.

text: Regeringen föreskriver närmare om vilka uppgifter registret skall innehålla.

text: Uppgiftsskyldighet

text: En fastighetsägare är skyldig att lämna de uppgifter som behövs för lägenhetsregistret och som inte kan inhämtas från fastighetsregistret. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten.

text: Med fastighetsägare avses i denna lag även ägare av byggnad.

text: Lag (2000:253).

text: Fastställande av adress och lägenhetsbeteckning

text: Varje bostadslägenhet skall kunna hänföras till en adress som fastställs av kommunen. Om det finns mer än en bostadslägenhet med samma adress, skall kommunen fastställa en särskild beteckning för varje lägenhet (

text: lägenhetsbeteckning

text: ). Fastighetsägaren skall underrättas om detta.

text: Föreläggande m.m.

text: Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får kommunen eller den myndighet som regeringen bestämmer förelägga den uppgiftsskyldige att lämna uppgiften.

text: Ett föreläggande får förenas med vite om det finns anledning att anta att det annars inte följs.

text: Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997. En revisor som har utsetts med stöd av

text: 12 §

text: i dess äldre lydelse skall i stället anses förordnad med stöd av den nya bestämmelsen.

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: upph. 12, 13, 14 §§, rubr. närmast före 12 §; ändr. 11, 15, 16 §§

dcterms:identifier: SFS 1995:1548 i lydelse enligt SFS 2003:1092

dcterms:title: Förordning (1995:1548) med instruktion för Kärnavfallsfondens styrelse

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Uppgifter

text: uppbära de avgifter som betalas enligt lagen (

text: ) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. och lagen (

text: ) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m. m.,

text: förvalta avgiftsmedel som fonderas i enlighet med

text: 7 b §§

text: 3 §

text: redovisa behållningen av de avgiftsmedel som fonderas enligt lagen om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. och lagen om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m. m.,

text: förvalta de säkerheter som skall ställas till myndigheten enligt

text: 1 § förordningen (1981:671)

text: om finansiering av framtida utgifter för använt kärn- bränsle m. m., och

text: ombesörja att utbetalningar efter begäran från Statens kärnkraftinspektion verkställs enligt

text: 8 §

text: förordningen om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. och

text: 4 § förordningen (1988:1598)

text: Kärnavfallsfondens styrelse har till uppgift att

text: Styrelsen skall träffa överenskommelse med Riksgäldskontoret om villkoren för medelsplaceringen.

text: Styrelsen skall hålla Statens kärnkraftinspektion informerad om sin verksamhet på ett sådant sätt att inspektionen kan beräkna avgifter, bedöma framtida utbetalningar och i övrigt fullgöra sina uppgifter enligt lagen (

text: Styrelsen skall underrätta Riksgäldskontoret om de säkerheter som ställts. Styrelsen skall vidare tillställa Riksgäldskontoret tillgängligt underlag för kontorets bedömning av säkerheterna.

text: Organisation m. m.

text: Styrelsen består av högst sju ledamöter. Ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter utses av regeringen för en bestämd tid. Två av ledamöterna skall utses på förslag av reaktorinnehavarna eller av den organisation som företräder dem.

text: Om förslag inte lämnas, förordnar regeringen ledamöter ändå.

text: Kammarkollegiet utför kansligöromål åt styrelsen enligt avtal mellan styrelsen och kollegiet.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på styrelsen:

text: 14 §

text: om beslutförhet,

text: 16 §

text: om medverkan i EU-arbetet,

text: och

text: 18 §§

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: om vem som får begära in förklaringar m. m.,

text: 29 §

text: om kostnadsmässiga konsekvenser,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut,

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Styrelsen har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 11 §§

text: samt

text: 13 §

text: utom vad avser 2

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Ärendenas handläggning

text: Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden. Styrelsen skall också kallas samman om en ledamot begär det.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom kontakt mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Om detta förfarande inte kan tillämpas, får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Styrelsen får lämna över till ordföranden, vice ordföranden eller till någon tjänsteman som vid Kammarkollegiet utför kansligöromål åt styrelsen att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av styrelsen.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. Styrelsen får dock medge att ärenden som avgörs enligt

text: 9 §

text: inte behöver föredras.

text: Räkenskaper

text: Styrelsens räkenskapsår är kalenderår.

text: Styrelsen skall årligen avge årsredovisning. Denna består av resultaträkning och balansräkning samt förvaltningsberättelse. Årsredovisningen skall upprättas på ett sådant sätt att det framgår hur stor andel av Kärnavfallsfondens medel som belöper på varje reaktorinnehavare.

text: Förordning (2003:1092).

text: 12 § Har upphävts genom förordning (2003:1092).

text: 13 § Har upphävts genom förordning (2003:1092).

text: 14 § Har upphävts genom förordning (2003:1092).

text: Styrelsen skall i samband med att årsredovisning överlämnas till regeringen också överlämna en egen utvärdering av förvaltningen av avgiftsmedlen med utgångspunkt i de mål för placeringsverksamheten som anges i lagen (

text: ) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. och lagen (

text: ) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m.

text: Förordning (2003:1092).

text: Ersättningar

text: Regeringen beslutar om arvoden och andra ersättningar till styrelsen.

text: Förordning (2003:1092).


text: Detta tillkännagivande ersätter tillkännagivandet (1994: 1516) av staters tillträde till Luganokonventionen. Det är föranlett av att Tyskland har tillträtt konventionen.

dcterms:title: Tillkännagivande (1995:155) av staters tillträde till Luganokonventionen

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Den i Lugano den 16 september 1988 antagna konventionen om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område (Luganokonventionen) har för Sveriges del trätt i kraft den 1 januari 1993. Konventionens svenska, engelska och franska texter har publicerats i Sveriges internationella överenskommelser (SÖ 1992: 45). Samma texter finns intagna som bilaga till lagen (1992: 794) med anledning av Sveriges tillträde till Luganokonventionen. Övriga texter finns tillgängliga hos Utrikesdepartementet.

type: rad

cells: I enlighet med artikel Ib i Protokoll nr 1 förbehåller sig Frankrike rätten att inte erkänna och verkställa domar som har meddelats i andra konventionsstater om domstolens behörighet i ursprungsstaten, i enlighet med artikel 16 punkt 1b), uteslutande har grundats på svarandens hemvist i ursprungsstaten och egendomen är belägen i Frankrike.

cells: I enlighet med artikel Ia i Protokoll nr 1 förbehåller sig Schweiz rätten att varken erkänna eller verkställa i Schweiz en dom som har meddelats i en annan konventionsstat, om

cells: a) domstolen i ursprungsstaten har uteslutande grundat sin behörighet på artikel 5 punkt 1 i konventionen, och

cells: b) svaranden hade hemvist i Schweiz vid tidpunkten för talans väckande; vid tillämpningen av denna artikel skall ett bolag eller en annan juridisk person anses ha hemvist i Schweiz om dess registrerade säte är i Schweiz och dess huvudsakliga verksamhet drivs där, och

cells: c) svaranden motsätter sig att domen erkänns eller verkställs i Schweiz förutsatt att han inte har avstått från förmånen av förklaringen som avses i denna artikel.

cells: Schweiz förbehåller sig i enlighet med artikel IV

text: andra stycket

cells: i Protokoll nr 1 rätt att kräva andra förfaranden vid översändande mellan tjänstemän av handlingar som sänds till eller från Schweiz.

cells: Sverige har motsatt sig det förfarande vid delgivning som beskrivs i artikel IV

text: andra stycket

cells: i Protokoll nr 1, varigenom handlingar också kan sändas från tjänsteman i den stat där handlingen har upprättats direkt till tjänsteman i den stat där mottagaren befinner sig.

text: andra stycket

cells: i Protokoll nr 1 förklarat att handlingar som har upprättats i en konventionsstat och som skall delges personer i Tyskland skall översändas på det sätt som föreskrivs i konventioner och överenskommelser mellan dessa båda konventionsstater och får inte sändas av tjänstemän i den stat där handlingen har upprättats direkt till tjänstemän i Tyskland.

type: tabell

text: Konventionen har tillträtts av följande stater. __________________________________________________________________________ Stat Dag för kon- Reservationer och för- ventionens klaringar ikraftträdande i förhållande till staten __________________________________________________________________________


dcterms:title: Riksbankens föreskrifter (1995:1552) om minnesmynt på ett tusen och två hundra kronor

rdfs:label: Riksbanken

text: Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av

text: 5 § lagen (1988:1385)

text: om Sveriges riksbank, att minnesmynt på ett tusen och två hundra kronor skall ges ut från och med den 19 april 1996 samt att mynten skall ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

text: Med anledning av H M Konungens 50-årsdag den 30 april 1996 skall minnesmynt med nominella värden ettusen och tvåhundra kronor ges ut.

text: Minnesmyntet med ett nominellt värde av ettusen kronor skall tillverkas av en legering som består av 900 tusendelar guld, 50 tusendelar silver och 50 tusendelar koppar samt ha en vikt av 5,8 gram och en diameter av 21 mm. Avvikelsen från den nominella vikten får vid uppvägning av etthundra mynt vara högst 6 gram.

text: Minnesmyntet med ett nominellt värde av ettusen kronor skall ha följande prägel.

text: På framsidan Konung Carl XVI Gustafs bild i profil med omskriften upptill "CARL XVI GUSTAF·SVERIGES KONUNG" och nedtill "1946·30 APRIL·1996". På höger sida om porträttet konstnärens signatur "EN".

text: På frånsidan stora riksvapnet utan vapenmantel, nedanför vapnet "1000 KR" omgivet av till vänster "E" som anger myntningsorten och till höger "B" som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens efternamn. Närmast kanten, på såväl framsidan som frånsidan, en ornering av små bågar.

text: Randen skall vara slät.

text: Minnesmyntet med ett nominellt värde av tvåhundra kronor skall tillverkas av en legering som består av 925 tusendelar silver och 75 tusendelar koppar samt ha en vikt av 27,03 gram och en diameter av 36 mm. Avvikelsen från den nominella vikten får vid uppvägning av etthundra mynt vara högst 27 gram.

text: Minnesmyntet med ett nominellt värde av tvåhundra kronor skall ha följande prägel.

text: På frånsidan stora riksvapnet utan vapenmantel, nedanför vapnet "200 KR" omgivet av till vänster "E" som anger myntningsorten och till höger "B" som är begynnelsebokstaven i riksbankschefens efternamn. Närmast kanten, på såväl framsidan som frånsidan, en ornering av små bågar.

text: Randen skall vara slät.