text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.

text: Genom förordningen upphävs kungörelsen (

text: ) om tillämpning av avtal den 12 december 1956 mellan Sverige och Japan för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande inkomstskatter och kungörelsen (

text: ) om kupongskatt för person som är bosatt i Japan, m.m.

text: De upphävda kungörelserna tillämpas fortfarande på inkomst som förvärvas före den 1 januari 1984.

text: när det gäller källskatter: på belopp som betalas eller krediteras före den 1 januari kalenderåret närmast efter det år då lagen träder i kraft,

text: när det gäller annan skatt på inkomst: på beskattningsår som börjar före den 1 januari kalenderåret närmast efter det år då lagen träder i kraft.

text: Den upphävda förordningen skall dock fortfarande tillämpas

dcterms:title: Förordning (1983:769) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Japan

rdfs:comment: Förordningen upphävs den dag regeringen bestämmer.

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Japan skall träda i kraft den dag denna förordning träder i kraft och tillämpas på inkomst som förvärvas den 1 januari 1984 eller senare. Avtalet träder i kraft den 18 september 1983.

text: Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

text: Bilaga 1

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

text: till art. 1 och 4

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Japan.

text: Huruvida en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i denna stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s. k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt japanska beskattningsregler anses bosatt i Japan. I fråga om fysisk person avgör i sådant fall de behöriga myndigheterna genom ömsesidig överenskommelse enligt art. 24 var den skattskyldige skall anses ha hemvist vid tillämpning av avtalet. Annan person än fysisk person anses i sådant fall vid tillämpning av avtalet ha hemvist endast i den stat där han har hemvist enligt art. 4 punkt 3.

text: Person, som avses i

text: 69 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 17 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och som tillhör svensk beskickning eller lönat svenskt konsulat i Japan, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Sverige.

text: Person, som avses i

text: 70 § 1 mom. kommunalskattelagen

text: och

text: 18 § 1 mom.

text: lagen om statlig inkomstskatt och som tillhör japansk beskickning eller lönat japanskt konsulat i Sverige, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Japan.

text: till art. 2

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. Angående annan beskattning, se dock art. 8 punkt 2 och art. 23 punkt 5.

text: till art. 6

text: Enligt svensk lagstiftning beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse *(jfr bl. a.

text: 27 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: *). Inkomst som omfattas av art. 6 beskattas emellertid alltid i den stat där fastigheten är belägen. Denna regel gäller även beträffande royalty från fastighet eller för nyttjandet av eller rätten att nyttja mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång.

text: Annan royalty beskattas enligt art. 12.

text: till art. 7

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe'' anges i art. 5.

text: Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Japan, skall den till driftstället hänförliga inkomsten enligt art. 22 punkt 2 b) undantas från beskattning i Sverige. Inkomsten får dock enligt art. 22 punkt 2 c) beaktas vid beräkningen av skatten på övriga inkomster. I fråga om förfarandet vid sådan beräkning hänvisas till anvisningspunkten 3 till art. 22.

text: Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Japan bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkterna 2--6. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så, att inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkterna 2 och 3 angivna principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

text: Om inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 8

text: Inkomst av sjöfart eller luftfart i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den stat där företaget har hemvist. I särskild överenskommelse regleras tillämpningen av art. 8 i fråga om Scandinavian Airlines System (SAS). Överenskommelsen har följande lydelse:

text: "Beträffande den gemensamma svenska, norska och danska luftfartsorganisationen Scandinavian Airlines System (SAS) tillämpas bestämmelserna i artikel 8 beträffande inkomst som denna organisation förvärvar genom användningen av luftfartyg, men endast i fråga om så stor del av denna inkomst som är hänförlig till den svenske delägaren i organisationen i förhållande till dennes andel i denna."

text: till art. 9

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan företag med intressegemenskap. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske enligt

text: 43 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Japan, skall länsstyrelsen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för vad som förekommit.

text: Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 4.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Japan och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den utdelningsberättigade har i Japan, iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

text: till art. 10

text: Om utdelningen uppbärs av ett aktiebolag eller ekonomisk förening, är utdelningen undantagen från beskattning i Sverige i den mån art. 10 punkt 3 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 10 punkt 3 finns i

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Japan och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den utdelningsberättigade har i Japan, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Om utdelningen inte är undantagen från beskattning i Sverige enligt art. 10 punkt 3 skall den undantas från beskattning här enligt art. 22 punkt 2 b). Utdelningen får dock i sistnämnda fall enligt art. 22 punkt 2 c) beaktas vid beräkningen av skatten på övrig inkomst. I fråga om förfarandet vid sådan beräkning hänvisas till anvisningspunkten 3 till art. 22.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Japan och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den utdelningsberättigade har i Sverige, tas kupongskatt ut med 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 10 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk förening beskattas i sådant fall enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a eller c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 10 % av utdelningens bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning görs i skattelängden.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningens bruttobelopp utan avdrag för japansk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på utdelningen. Svensk skatt på utdelningen nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a) genom avräkning av japansk skatt som tagits ut enligt art. 10 punkt 2. Den japanska skatten får därvid inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 10 % av utdelningens bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 22.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

text: Om den som har rätt till utdelningen har fast driftställe eller stadigvarande anordning i Sverige och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen, tillämpas art. 7 resp. art. 14. I sådant fall gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Vad som förstås med uttrycket "ränta'' anges i art. 11 punkt 3.

text: Ränta, som betalas från Japan till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: till art. 11

text: Är räntan inte hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till räntan har i Japan, beräknas svensk skatt på räntans bruttobelopp utan avdrag för japansk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader. Svensk skatt på räntan nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a) genom avräkning av japansk skatt som tagits ut enligt art. 11 punkt 2. Om inte fall föreligger som avses i art. 11 punkt 4 får denna skatt inte överstiga 10 % av räntans bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 22.

text: Ränta, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Japan, kan enligt gällande skatteförfattningar inte beskattas i Sverige. Detta gäller dock endast beträffande ränta som utgör inkomst av förvärvskällan kapital. Är räntan att hänföra till inkomst av rörelse *(jfr punkt 2 av anvisningarna till

text: 28 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: *), beskattas räntan i Sverige, under förutsättning att räntan är hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i Sverige (art. 11 punkt 4).

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt 3 gäller följande.

text: Är räntan hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i Japan, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Räntan skall i sådant fall enligt art. 22 punkt 2 b) undantas från beskattning i Sverige. Den får dock enligt art. 22 punkt 2 c) beaktas vid beräkningen av skatten på övrig inkomst. I fråga om förfarandet vid sådan beräkning hänvisas till anvisningspunkten 3 till art. 22. till art. 12

text: Royalty, som utbetalas från Japan till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: Är royaltyn inte hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Japan, beräknas svensk skatt på royaltyns bruttobelopp utan avdrag för japansk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader. Svensk skatt på royaltyn nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a) genom avräkning av japansk skatt som tagits ut enligt art. 12 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 22.

text: Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Japan, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Royaltyn skall i sådant fall enligt art. 22 punkt 2 b) undantas från beskattning i Sverige. Den får dock enligt art. 22 punkt 2 c) beaktas vid beräkningen av skatten på övrig inkomst. I fråga om förfarandet vid sådan beräkning hänvisas till anvisningspunkten 3 till art. 22.

text: Royalty, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Japan, beskattas i Sverige enligt

text: 28 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: jämfört med

text: och

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Om inte fall som avses i art. 12 punkt 4 föreligger, får emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som belöper på royaltyn inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp. Vid tillämpningen av denna maximeringsregel iakttas bestämmelserna i följande stycken.

text: Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än royaltyn, anses på royaltyn belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som royaltyn -- efter avdrag för kostnader som är hänförliga till royaltyn -- utgör av inkomsttagarens sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna royaltyns bruttobelopp och i förekommande fall den nyss angivna delen av den statliga inkomstskatten samt ange dels att summan av den enligt allmänna regler uträknade och på royaltyn belöpande statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den överstiger 10 % av royaltyns bruttobelopp, nedsättas med det överskjutandet beloppet, dels att den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger den statliga inkomstskatten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till skattelängden.

text: Exempel: En person med hemvist i Japan uppbär sådan royalty som avses i art. 12 punkt 3 från Sverige med ett bruttobelopp av 10 000 kronor. Till royaltyn hänförliga avdragsgilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära i Sverige skattepliktig nettointäkt av andra förvärvskällor med ett belopp av 5 000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 1 000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 500+5 000--1 000=) 13 500 kronor. I deklarationen antecknas: "Enligt avtalet med Japan skall den statliga resp. den kommunala inkomstskatten nedsättas med det be-

text: 9 500 lopp varmed summan av------av hela den statliga inkomstskatten och 14 500

text: den kommunala inkomstskatt, som belöper på 9 500 kronor, överstiger 10 % av 10 000 kronor. Den kommunala inkomstskatten får nedbringas

text: 9 500 endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger------av hela 14 500 den

text: Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för nyttjandet av mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt art. 6.

text: statliga inkomstskatten." till art. 13

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Japan förvärvar genom avyttring av fast egendom i Sverige, beskattas här (art. 13 punkt 1). Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom som utgör del av rörelsetillgångarna i fast driftställe som person med hemvist i Japan har här (art. 13 punkt 2). Motsvarande gäller i fråga om lös egendom som ingår i stadigvarande anordning för att utöva självständig yrkesverksamhet vilken inkomsttagaren har i Sverige.

text: Realisationsvinst, som avses i art. 13 och som förvärvas av en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här. Enligt art. 13 punkt 1 får japansk skatt tas ut på realisationsvinsten, om den avyttrade egendomen utgörs av fast egendom i Japan. Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 2 i fråga om lös egendom som ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Japan, eller lös egendom som ingår i stadigvarande anordning för att utöva självständig yrkesverksamhet vilken inkomsttagaren har i Japan.

text: Svensk skatt på realisationsvinsten nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a) genom avräkning av den japanska skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 22.

text: Realisationsvinst på grund av avyttring av annan egendom än sådan som behandlas i art. 13, t. ex. aktier som inte utgör del av rörelsetillgångarna i fast driftställe, beskattas enligt art. 21.

text: Vad som förstås med uttrycket "fritt yrke'' exemplifieras i art. 14 punkt 2.

text: Inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet beskattas i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1, får inkomsten beskattas i den stat där anordningen finns.

text: till art. 14

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av idrottsmän, skådespelare, musiker m. fl. se anvisningarna till art. 17.

text: Om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet vid stadigvarande anordning i Japan, skall inkomsten enligt art. 22 punkt 2 b) undantas från beskattning i Sverige. Inkomsten får dock enligt art. 22 punkt 2 c) beaktas vid beräkningen av skatten på övrig inkomst. I fråga om förfarandet vid sådan beräkning hänvisas till anvisningspunkten 3 till art. 22. till art. 15

text: Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs i art. 15 punkterna 2 och 3 samt i art. 16 och 21.

text: För att undanröja den tveksamhet som skulle kunna uppkomma vid tillämpningen av art. 15 i fråga om anställda hos luftfartsorganisationen Scandinavian Airlines System (SAS) har i ett i samband med avtalet undertecknat diskussionsprotokoll följande antecknats:

text: "Om person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av arbete utfört ombord på luftfartyg som används i internationell trafik av den gemensamma svenska, norska och danska luftfartsorganisationen Scandinavian Airlines System (SAS) tillämpas bestämmelserna i art. 15 punkterna 1 och 2 på sådan inkomst."

text: till art. 16

text: När svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till en person med hemvist i Japan, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av en person med hemvist i Sverige från bolag med hemvist i Japan, får inkomsten beskattas i Sverige men japansk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 22.

text: till art. 17

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet, beskattas i regel i den stat där verksamheten utövas (art. 17 punkt

text: 1 första stycket

text: ). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 17 punkt

text: 2 första stycket

text: får inkomsten i regel beskattas i den stat där artisten eller idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till annan person (t. ex. arbetsgivare hos vilken artisten är anställd) än artisten eller idrottsmannen själv. Enligt

text: andra styckena

text: i båda dessa punkter gäller att inkomsten kan undantas från beskattning efter överenskommelse mellan de avtalsslutande staternas regeringar. För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 17 punkterna 1 och 2 bestämmelserna i

text: 54 § första stycket c kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § första stycket b lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: till art. 18

text: Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av staterna eller dess lokala myndigheter för arbete utfört på grund av offentligt uppdrag i denna stats eller i dess lokala myndigheters tjänst beskattas enligt huvudregeln i art. 18 punkt 1 a) endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 18 punkt 1 b) endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där uteslutande för att utföra ifrågavarande arbete.

text: Pension, som betalas av någon av staterna eller dess lokala myndigheter på grund av arbete som utförts i denna stats eller dess lokala myndigheters tjänst, beskattas enligt art. 18 punkt 2 a) i regel endast i denna stat. Om mottagaren av pensionen är medborgare i den andra staten och har hemvist där, beskattas emellertid pensionen enligt art. 18 punkt 2 b) endast i denna stat.

text: Ersättning (inkl. pension), som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som den utbetalande staten eller dess lokala myndigheter bedrivit, beskattas som inkomst på grund av enskild tjänst enligt art. 15, 16, 17 och 21.

text: till art. 21

text: Enligt art. 21 punkt 1 beskattas inkomst som inte har behandlats särskilt i föregående artiklar i avtalet endast i den stat där inkomsttagaren har hemvist. Om emellertid inkomsten härrör från den andra staten får inkomsten enligt art. 21 punkt 3 beskattas där. Detta innebär bl. a. att pension från Sverige på grund av enskild tjänst, t. ex. ATP, SPP-pension o. d., som utbetalas till person med hemvist i Japan, beskattas här, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Motsvarande gäller även vissa andra utbetalningar, exempelvis folkpension och livräntor, samt realisationsvinst vid försäljning av aktier.

text: En person med hemvist i Sverige som uppbär inkomst som avses i art. 21 punkt 3 och som härrör från Japan beskattas här för sådan inkomst men japansk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 22.

text: Inkomst från Sverige, som uppbärs av en person med hemvist i Japan, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Om inkomsten kan beskattas även i Japan, medges lättnad vid den japanska beskattningen enligt art. 22 punkt 1.

text: Inkomst från Japan, som uppbärs av en person med hemvist i Sverige, tas med vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i vissa fall från bolag i Japan. I fråga om utdelning se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Svensk skatt på inkomsten sätts ned genom avräkning enligt art. 22 punkt 2 a) om inte fall föreligger som anges i anvisningspunkten 3.

text: till art. 22

text: Svensk inkomstskatt beräknas på inkomstens bruttobelopp utan avdrag för japansk skatt som omfattas av avtalet. Avdrag medges i vanlig ordning för kostnader som hänför sig till inkomsten. Från den sålunda beräknande svenska skatten avräknas enligt art. 22 punkt 2 a) ett belopp motsvarande den japanska skatt som belöper på inkomsten. Beträffande storleken av japansk skatt på utdelning, ränta och royalty hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 10, anvisningspunkten 2 till art. 11 och anvisningspunkten 1 till art. 12.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår, för vilket inkomsten tas upp till beskattning, förete bevis eller annan utredning om den japanska skatt som har påförts inkomsten.

text: Avräkning av japansk inkomstskatt får ske med belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Japan belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som inkomsten -- efter avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på inkomst från Japan till så stor andel som inkomsten -- efter avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor som skall taxeras i samma kommun som inkomsten från Japan.

text: Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten. Förslår ej denna, avräknas återstoden från kommunal inkomstskatt som belöper på inkomsten.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor av den japanska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske med detta skattebelopp, dock högst med beloppet av de svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om avräkning görs i skattelängden.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fast egendom i Japan med ett belopp av 10 000 kronor. På inkomsten antas belöpa japansk skatt med ett belopp av 1 500 kronor. Avdragsgilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av i Sverige lokaliserade förvärvskällor med ett belopp av 90 000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 10 000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 500 + 90 000 -- 10 000=) 89 500 kronor. I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Japan skall ske med 1 500 kronor, dock högst med summan av den kommunala inkomstskatt,

text: 9 500 som belöper på 9 500 kronor, och ----- av hela den statliga 99 500 inkomstskatten. Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten."

text: Har den skattskyldige flera inkomster från utlandet kan vid avräkningsförfarandet även bestämmelserna i

text: 25 § första stycket lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt bli tillämpliga.

text: Om en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst, som enligt art. 18 skall beskattas endast i Japan eller enligt art. 22 punkt 2 b) är undantagen från skatt i Sverige, medtas inkomsten vid taxering i Sverige. Statlig och kommunal inkomstskatt uträknas i vanlig ordning. De sålunda uträknade inkomstskatterna sätts ned med ett belopp motsvarande den del av inkomsterna som vid en proportionell beräkning belöper på den inkomst som enligt avtalet skall beskattas endast i Japan eller vara undantagen från skatt i Sverige.

text: 25 § första stycket lagen (1947:576)

text: Exempel: En japansk medborgare med hemvist i Sverige uppbär pension från japanska staten med ett belopp som efter avdrag för kostnader motsvarar 10 050 kronor. Den skattskyldige antas uppbära i Sverige skattepliktiga nettointäkter och inkomster av andra förvärvskällor med 50 000 kronor samt åtnjuta allmänna avdrag och grundavdrag med 4 500 kronor resp. 7 500 kronor. Den beskattningsbara inkomsten blir statligt (10 050 + 50 000 -- 4 500=) 55 500 kronor och kommunalt (10 050 + 50 000 -- 4 500-- 7 500=) 48 000 kronor, sedan avrundning skett. Hade pensionen inte medräknats skulle den beskattningsbara inkomsten ha blivit statligt (50 000 -- 4 500=) 45 500 kronor och kommunalt (50 000 -- 4 500 -- 7 500=) 38 000 kronor. Den statliga och kommunala inkomstskatten beräknad på 55 500 resp. 48 000 kronor, nedsätts med

text: 55 500--45 500 48 000--38 000 -------------- resp. -------------- 55 500 48 000

text: I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna grunden för uträkningen av inkomstskatterna. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om nedsättning görs i skattelängden.

text: till art. 23

text: Av art. 23 punkt 5 följer att bolag i Japan inte får påföras förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelsen innebär ett undantag från regeln i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.

text: Bilaga 2

text: Anvisningar om kupongskatt, m. m.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Japan har hemvist i Japan kan, under de förutsättningar som anges i art. 10 i avtalet, få nedsättning av den skatt på utdelning som annars skulle utgå enligt

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: Om rätt till nedsättning föreligger enligt art. 10 i avtalet tas kupongskatt ut efter den skattesats som anges där. I övrigt skall den som betalar utdelningen tillämpa bestämmelserna i

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: och

text: kupongskattekungörelsen (1971:49)

text: Kupongskatt för person med hemvist i Japan

text: Har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige skall erlägga enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Japan, kan den skattskyldige få ut det för högt uttagna beloppet (restitution) efter ansökan hos riksskatteverket enligt

text: 27 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Riksskatteverkets beslut i ärende om restitution får överklagas på det sätt som anges i

text: 29 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Sålunda gäller att uppgifter enligt

text: 14 § kupongskattelagen (1970:624)

text: skall lämnas då det är fråga om utdelning från aktiebolag eller aktiefond som avses i

text: 13 § samma lag

text: . Som ytterligare förutsättning för nedsättning av kupongskatten på sådan utdelning gäller att utbetalaren genom intyg av japansk myndighet eller bank i Japan visar att den utdelningsberättigade har hemvist i Japan.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Japan har hemvist i Japan och som enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a och c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt är skattskyldig i Sverige för utdelning på andel i svensk ekonomisk förening kan erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt enligt art. 10 i avtalet under de förutsättningar som anges där.

text: Ansökan om nedsättning görs hos den taxeringsnämnd som taxerar den utdelningsberättigade till statlig inkomstskatt för det år då utdelningen beskattas eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande taxeringen detta år avslutats, hos den domstol som handlägger besvär över nämnda taxering. Ansökan bör göras före utgången av tredje kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

text: Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till person med hemvist i Japan

text: Beslut i ärende som avses i punkt 6 får överklagas på det sätt som anges i

text: taxeringslagen (1956:623)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade genom intyg från japansk myndighet eller bank i Japan visa att han har hemvist i Japan.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Tillkännagivande (1983:780) av vissa uppgifter om överenskommelser som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Regeringen ger tillkänna att 1983 års internationella kaffeavtal träder i kraft för Sveriges del den 1 oktober 1983.

type: stycke

text: Det nya kaffeavtalet ersätter 1976 års internationella kaffeavtal, som anges i punkt 26 i tillkännagivandet (

text: 4 § lagen (1976:661)

text: om immunitet och privilegier i vissa fall.


rpubl:andrar: ändr. 18 §

rpubl:andrar: ändr. 21 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §; ny 1 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1996.

type: punkt

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om fastighetsregistermyndigheter som inrättats enligt lagen (

text: ) om kommunal fastighetsbildningsmyndighet och fastighetsregistermyndighet.

type: lista

type: overgangsbestammelse

dcterms:identifier: SFS 1983:788 i lydelse enligt SFS 1995:1440

dcterms:title: Vattenrättsförordning (1983:788)

rdfs:label: Miljödepartementet

beteckning: 1 §

text: Om det i vattenmål eller vid förrättning enligt

text: vattenlagen (1983:291)

text: är fråga om tillstånd till vattenföretag vars tillåtlighet enligt Kammarkollegiet bör prövas av regeringen enligt vad som anges i

text: 11 kap. 3 § vattenlagen

text: , skall kollegiet i god tid innan målet sätts ut till huvudförhandling eller till- ståndsbeslut meddelas anmäla saken till regeringen.

text: Förordning (1993:223).

type: paragraf

beteckning: 1 a §

text: Om ett mål eller ärende rör ett sådant vattenföretag som avses i

text: 3 kap. 6 § tredje stycket lagen (1987:12)

text: om hushållning med naturresurser m. m., skall Kammarkollegiet samråda med Statens naturvårdsverk. Samråd skall också ske i andra ärenden som är av sådan beskaffenhet som anges i

text: 1 §

text: Förordning (1993:223).

ordinal: 1 a

beteckning: 2 §

text: Om kammarkollegiet för talan för att tillvarata allmänna intressen i vattenmål eller vid förrättning enligt

text: vattenlagen (1983:291)

text: och en kommun samtidigt för talan för att tillvarata allmänna intressen inom kommunen, skall kammarkollegiet samråda med kommunen. Sådant samråd skall ske även i andra fall när en fråga som är av allmänt intresse för en ort förekommer i vattenmål eller vid förrättning.

text: Förrättningsmans behörighet m. m.

type: rubrik

beteckning: 3 §

text: Bestämmelser om behörighet att vara förrättningsman enligt

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: meddelas av statens jordbruksverk eller, då det endast är fråga om avvattning av skogsmark, av skogsstyrelsen.

text: Förordning (1991:561).

beteckning: 4 §

text: Innan länsstyrelsen förordnar en förrättningsman enligt

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: , skall länsstyrelsen samråda med lantbruksstyrelsen eller, då det är fråga om avvattning av skogsmark, med skogvårdsstyrelsen i länet.

text: När en förrättningsman förordnas, skall länsstyrelsen underrätta lantbruks- styrelsen om förordnandet. Är det fråga om avvattning av skogsmark, underrättas i stället skogsvårdsstyrelsen.

text: Förordning (1991:80).

text: Protokoll, dagbok och aktbildning vid förrättning enligt

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: m. m.

beteckning: 5 §

text: Protokoll skall föras över handläggning som sker vid sammanträde med sakägare. Meddelas beslut som skall tas upp i protokoll eller behövs det för att handläggningen skall kunna redovisas på ett tillfredsställande sätt, skall protokoll föras även över annan handläggning.

beteckning: 6 §

text: Protokoll skall föras och undertecknas av förrättningsmannen.

beteckning: 7 §

text: tid och plats för handläggningen,

text: förrättningsmannen, gode männen, sakkunniga och eventuella tolkar,

text: sakägarna och deras ombud eller biträden med uppgift om vilka av dem som är närvarande samt de fastigheter saken angår med angivande av sakägarnas anknytning till fastigheterna,

text: andra som skall underrättas om sammanträde med sakägare och som är närvarande,

text: vem som sökt förrättningen,

text: kort beteckning av saken,

text: fullmakter som lämnas muntligen inför förrättningsmannen,

text: överenskommelse, samtycke eller medgivande som fordras för viss åtgärd, i fall då uppgiften inte har tagits in i någon handling som bilagts akten,

text: förrättningsmannens beslut och skiljaktig mening.

text: I protokoll skall tas upp

text: Uppgifterna under

text: första stycket 3

text: --5 får, om det är lämpligt, lämnas genom hänvisning till en annan handling i akten.

text: Beslut som avser endast förfarandet vid förrättningen behöver inte tas upp i protokoll. Detsamma gäller beslut att inställa en förrättning på grund av att ansökan har återkallats och beslut att avvisa en ansökan.

beteckning: 8 §

text: kort redogörelse för sammanträdets gång,

text: yrkanden och invändningar som framställs vid sammanträdet, ändringar i tidigare framställda yrkanden och invändningar samt medgivanden av yrkanden,

text: kort redogörelse för de omständigheter som åberopas vid sammanträdet och yttranden över dessa,

text: redogörelse för den utredning som läggs fram,

text: vad som i övrigt kan antas få betydelse vid överklagande till domstol eller annars bör bevaras för framtiden.

text: Protokoll som förs vid sammanträde med sakägare skall utöver vad som följer av

text: 7 §

text: innehålla

text: Har det som enligt

text: första stycket 2

text: --4 skall antecknas i protokoll tagits upp i en annan handling i akten, skall i protokollet endast hänvisas till den handlingen.

beteckning: 9 §

text: Muntligt utlåtande av sakkunnig skall antecknas i protokollet i den omfatt- ning utlåtandet kan antas vara av betydelse i ärendet. Förrättningsmannen får dock förordna att utlåtandet skall spelas in i stället för att antecknas i protokollet.

text: Inspelningen skall återges i vanlig skrift, när förrättningsmannen eller domstol finner att det behövs eller sakägare eller någon annan begär avskrift. Utskriften skall bestyrkas till sin riktighet av förrättningsmannen och biläggas handlingarna i ärendet.

text: Inspelningen skall bevaras i oförändrat skick till dess ärendet slutligt avgjorts. Om inspelningen har återgivits i vanlig skrift, får den förstöras.

text: Protokoll över sammanträde med sakägare skall om möjligt sättas upp efter hand som sammanträdet fortgår. Kan det inte ske, skall minnesanteckningar föras. Med ledning av dessa skall protokollet sättas upp snarast möjligt efter sammanträdets slut.

text: När protokollet är uppsatt, skall förrättningsmannen anteckna detta, sätta ut datum för anteckningen och underteckna den med namn eller signatur.

text: Över varje ärende skall föras dagbok genom anteckningar på ett dagboksblad som utvisar dagen då ärendet kommit in, vilka åtgärder som vidtagits och vilka handlingar som kommit in eller upprättats i ärendet samt dagen för ärendets avgörande.

text: Dagboksbladet förvaras i akten för ärendet.

text: De handlingar som ges in eller upprättas i ärendet skall föras samman till en akt. Akten skall förses med ett omslag.

text: Handlingar som tas upp i akten, dock ej handlingar som avses i

text: 14 § första stycket första meningen

text: , skall förses med olika beteckningar efter hand som de kommer in eller upprättas. Inkommande handlingar skall dessutom förses med uppgift om inkomstdag.

text: Beslut som inte tas upp i protokoll skall antecknas på dagboksblad eller annan handling i akten. Sådana beslut skall undertecknas med namn eller signatur av förrättningsmannen.

text: Sedan ärendet avgjorts genom lagakraftägande beslut eller dom, får minnes- anteckningar och dubbletter av handlingar samt sådana missiv och delgivnings- bevis som inte innehåller någon upplysning av betydelse i saken gallras ut ur akten. Efter samma tid får även behörighetshandlingar gallras ut, om anteckning görs i akten om innehållet i handlingarna och anteckningen bestyrks av förrättningsmannen.

text: Om gallring i övrigt och om andra åtgärder i anslutning till arkivering av akter finns särskilda föreskrifter.

text: En avskrift av tillståndsbeslutet eller annat slutligt beslut vid för- rättning skall sändas till kammarkollegiet och länsstyrelsen samt till kommuner som har fört talan vid förrättningen. Har någon annan myndighet yttrat sig under förrättningen, skall en sådan avskrift sändas också till den myndigheten.

text: beträffande företag som endast rör avvattning av skogsmark till skogsvårdsstyrelsen och

text: beträffande andra företag till länsstyrelsen.

text: Inom sex månader efter det att förrättningen har avslutats genom ett beslut som har vunnit laga kraft skall förrättningsmannen sända förrättnings- akten

text: Skogsvårdsstyrelserna och länsstyrelserna skall föra register över förrättningsakter som sänds in till dem enligt

text: första stycket

text: eller

text: Förordning (1991:80).

text: Förteckning över vattendomstolens underrättelser till sakägare

text: I vattendomstolens akt i ansökningsmål skall tas in en förteckning över de underrättelser till sakägare som har sänts ut på grund av bestämmelserna i

text: 13 kap.

text: och

text: 35 §§

text: vattenlagen (1983:291)

text: . I förteckningen, som skall undertecknas av en tjänsteman vid tingsrätten, skall anges den dag då underrättelserna har avlämnats till posten. Om det är lämpligt, räcker det med en hänvisning i förteckningen till uppgifter i akten i fråga om sakägarnas namn och hemvist. Om det inte framgår annat av omständigheterna, utgör för- teckningen bevis om att underrättelser har avsänts till nämnda personer och adresser den angivna dagen.

text: Översändande av vissa domar och beslut m. m.

text: En avskrift av domstolens dom eller slutliga beslut i ansökningsmål skall sändas till kammarkollegiet och länsstyrelsen samt till kommuner som har fört talan i målet. Har någon annan myndighet yttrat sig i målet, skall en sådan avskrift sändas också till den myndigheten.

text: En avskrift av domstolens dom eller slutliga beslut i ansökningsmål som rör vattenföretag som anges i

text: 1 kap. 3 § första stycket 1 vattenlagen (1983:291)

text: skall sändas till Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut.

text: Förordning (1989:754).

text: När en domstol i ett vattenmål har meddelat en dom som innefattar bestämmelser till skydd för eller främjande av fisket, skall domstolen, sedan tiden för överklagande av domen har gått ut, skyndsamt sända en avskrift av de delar av domen som innehåller sådana bestämmelser till fiskeriverket. Avskriften skall vara försedd med ett bevis som anger om domen har överklagats eller inte.

text: Förordning (1991:561).

text: Sedan ett förrättningsmål eller ett överklagat förrättningsmål har blivit avgjort genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft, skall domstolen skyndsamt sända förrättningsakten samt en avskrift av domen eller beslutet till den myndighet som anges i

text: 16 § första stycket

text: Översändande av kartor m. m. till fastighetsregistermyndigheten

text: När ett beslut av förrättningsman eller domstol om inlösen enligt

text: vattenlagen (1983:291)

text: av en fastighetsdel har vunnit laga kraft, skall förrättningsmannen eller domstolen utan dröjsmål till lantmäterimyndigheten sända dels karta och beskrivning som avses i

text: 12 kap. 33 §

text: och

text: 13 kap. 46 § första stycket

text: vattenlagen

text: , dels sådant utdrag av beslutet att det framgår vilket område som löses. På kartan skall intygas att den har legat till grund för beslutet om inlösen.

text: När inlösen som avses i

text: första stycket

text: är fullbordad, skall länsstyrelsen genast underrätta fastighetsregistermyndigheten om detta.

text: När beslut om skyddsområde för yt- eller grundvattentillgång enligt

text: 19 kap. 2 § vattenlagen (1983:291)

text: meddelats, ändrats eller upphävts skall läns- styrelsen genast underrätta lantmäterimyndigheten.

text: Förordning (1995:1440).

text: Renovation

text: Inom sex veckor efter utgången av varje kvartal skall vattendomstolen till riksarkivet sända en avskrift av handlingarna i de vattenmål som har slutligt avgjorts genom dom eller beslut som har vunnit laga kraft.

text: Underrättelser till inskrivningsmyndigheten m. m.

text: Domstolen skall för anteckning i fastighetsboken eller tomträttsboken skriftligen underrätta inskrivningsmyndigheten om förordnande som avses i

text: 14 kap. 4 § första stycket vattenlagen (1983:291)

text: Domstolen och förrättningsmannen skall för anteckning i fastighetsboken eller tomträttsboken skriftligen underrätta inskrivningsmyndigheten om förordnande enligt

text: 16 kap. 10 § vattenlagen (1983:291)

text: att en inskriven särskild rättighet skall bestå eller upphöra.

text: Länsstyrelsen skall för anteckning i fastighetsboken eller tomträttsboken skriftligen underrätta inskrivningsmyndigheten om att inlösen av mark enligt

text: vattenlagen (1983:291)

text: är fullbordad samt om förhållande som avses i

text: 24 § andra stycket lagen (1983:292)

text: om införande av

text: vattenlagen (1983:291)

text: Har löseskilling eller intrångsersättning som tillkommer innehavare av fideikommissegendom nedsatts enligt

text: 17 § lagen (1983:292)

text: om införande av

text: vattenlagen (1983:291)

text: , skall länsstyrelsen underrätta fideikommissnämnden om det. Förordnande som avses i nämnda bestämmelse meddelas av nämnden.

text: Kungörelse enligt

text: 16 kap. 15 § vattenlagen (1983:291)

text: Besväras en fastighet av en inteckning som ursprungligen har beviljats i en fastighet med en annan registerbeteckning, skall kungörelse som avses i

text: 16 kap. 15 § vattenlagen (1983:291)

text: innehålla uppgift om varje tidigare registerbeteckning på fastighet vari inteckningen har gällt, dock inte be- teckningen på fastighet från vilken inteckningen har avlyfts eller på avstyckning.

text: Översändande av besiktningsprotokoll

text: När länsstyrelsen har erhållit protokoll över besiktning enligt

text: 18 kap. 3 § första stycket vattenlagen (1983:291)

text: , skall ett exemplar av detta sändas till vattendomstolen för anteckning i vattenboken.

text: Föreskrifter inom vattenskyddsområden

text: Länsstyrelsen meddelar sådana föreskrifter som avses i

text: 19 kap. 3 § vattenlagen (1983:291)


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984, då kungörelsen (

text: ) om vattenbokens inrättande och förande skall upphöra att gälla. Den upphävda kungörelsen gäller dock fortfarande beträffande anläggningar och företag enligt

text: vattenlagen (1918:523)

dcterms:title: Vattenboksförordning (1983:789)

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Vid varje vattendomstol skall föras en förteckning över vattenföretag inom domsområdet (

kind: term

text: vattenbok

text: Vattenboken förs i fyra avdelningar med följande innehåll, nämligen

text: första avdelningen: vattenföretag och vattenanläggningar för tillgodogörande av vatten såsom drivkraft samt dammbyggnader, oavsett om de avser sådant tillgodogörande eller ej,

text: andra avdelningen: vattenföretag och vattenanläggningar för allmänna farleder, allmänna hamnar och allmänna flottleder,

text: tredje avdelningen: vattentäkter, samt

text: fjärde avdelningen: andra vattenföretag och vattenanläggningar enligt

text: vattenlagen (1983:291)

text: Inom varje avdelning skall vattenboken vara upplagd efter avrinningsområden och vid behov sektioner inom avrinningsområden.

text: Inom första, andra och tredje avdelningen läggs upp ett blad för varje anläggning eller företag.

text: Vattenboksblad inom fjärde avdelningen läggs upp för anteckning i löpande följd av beslut rörande förekommande anläggningar eller företag. I den mån det är lämpligt får dock blad läggas upp för skilda grupper av anläggningar eller företag. Kan det antas att vattendomstolen kommer att åter få ta befattning med en anläggning eller ett företag som skall antecknas i fjärde avdelningen, får ett särskilt blad läggas upp, varvid hänvisning till detta görs på det blad som förs i löpande följd.

text: Vattenboksbladen sätts in i en samlingspärm enligt lösbladssystem samt numreras och ordnas i fortlöpande följd avdelningsvis. Inom varje avdelning ordnas bladen efter avrinningsområden respektive sektioner av avrinningsområden.

text: När dom angående en anläggning eller ett företag meddelas av vattendomstolen, skall anteckning om domen omedelbart göras i vattenboken. Överklagas domen, skall dagen för vattenöverdomstolens och högsta domstolens avgörande antecknas, så snart vattendomstolen fått underättelse om avgörandet.

text: När vattendomstolen har fått besiktningsprotokoll enligt

text: 28 § vattenrättsförordningen (1983:788)

text: , skall dagen för besiktningen antecknas i vattenboken.

text: I samband med uppläggandet av vattenboksblad inom första och tredje avdelningen skall på en särskild översiktskarta platsen för anläggningen utmärkas med en ring eller något annat lämpligt tecken samt samma nummer som på vattenboksbladet.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984, då förordningen (

text: ) om ersättning till synemän och ombud vid vissa förättningar skall upphöra att gälla. Om ansökan om förrättning eller besiktning har gjorts eller förordnande enligt

text: 3 kap. 11 § vattenlagen (1918:523)

text: har meddelats före ikraftträdandet, gäller äldre bestämmelser.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987. För förrättningsmän som har förordnats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1983:790 i lydelse enligt SFS 2005:1156

dcterms:title: Förordning (1983:790) om ersättning till vissa förrättningsmän

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet

text: Ersättning till förrättningsmän, som handlägger förrättningar enligt lagen (

text: ) om vattenförbund och som är anställda vid Statens jordbruksverk, länsstyrelse eller Skogsstyrelsen, skall utgå enligt vad som gäller för dessa myndigheters uppdragsverksamhet.

text: För andra förrättningsmän, som handlägger förrättningar som avses i

text: första stycket

text: , bestäms grunderna för beräknande av arvode genom avtal. I fråga om resekostnadsersättning och traktamente gäller förordningen (

text: ) om reseförmåner i statliga uppdrag m.m.

text: Förordning (2005:1156).

text: Gode män vid förrättningar som avses i

text: 1 §

text: har rätt till dagarvode med 300 kronor för varje tjänstgöringsdag. Sådant arvode betalas även för varje särskild resdag, när minst åtta timmar mellan klockan 6 och 24 har tagits i anspråk för resan.

text: Förordning (1989:268).

text: Bestämmelser om vem som är skyldig att betala ersättning som avses i denna förordning finns i de lagar som anges i

text: 1 §


dcterms:title: Förordning (1983:814) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Regeringen föreskriver att beslut enligt

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn skall meddelas av sjöfartsverket.


rpubl:andrar: upph. 16 §; ändr. 3, 6, 10 §§

dcterms:title: Förordning (1983:816) med instruktion för statens maskinprovningar

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: , tillämpas på statens maskinprovningar.

text: Uppgifter

text: Maskinprovningarna handhar provning samt information och rådgivning rörande maskiner, fordon och redskap inom jordbruket, skogsbruket, trädgårdsnäringen och vården av grönytor samt entreprenadmaskinverksamheten.

text: Det åligger maskinprovningarna särskilt att

text: åt allmänheten prova maskiner, fordon och redskap inom jordbruket, skogsbruket, trädgårdsnäringen och vården av grönytor samt publicera resultaten (

text: allmän provning

text: enligt särskilda föreskrifter utföra obligatorisk kontroll som avses i lagen (

text: ) om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m.,

text: utföra uppdragsprovning på begäran av myndighet eller enskild,

text: tillhandagå allmänheten och berörda myndigheter med råd och upplysningar inom maskinprovningarnas verksamhetsområde samt verka för upplysning om en ändamålsenlig maskinanvändning.

text: Förordning (1986:874).

text: Taxa för provningar fastställs av maskinprovningarna efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Organisation

text: Maskinprovningarna leds av en styrelse som består av nio personer. I styrelsen ingår maskinprovningarnas föreståndare. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: För ledamöterna finns ersättare till det antal regeringen bestämmer.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på maskinprovningarna.

text: Föreståndaren är chef för maskinprovningarna.

text: Inom maskinprovningarna finns en enhet för allmän provning, en enhet för obligatorisk kontroll, en enhet för uppdragsprovning och en administrativ enhet.

text: Varje enhet förestås av en chef.

text: Förordning (1986:874).

text: Hos maskinprovningarna finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får maskinprovningarna anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Inom maskinprovningarna finns rådgivande nämnder för allmän provning.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om maskinprovningarnas organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor, frågor om taxor och avgifter och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänster som lägst avdelningsdirektör,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: frågor om allmän provning på maskinprovningarnas eget initiativ,

text: andra frågor som föreståndaren hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och föreståndaren och minst tre av de i

text: 5 § första stycket

text: angivna ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (1986:874).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom samråd mellan föreståndaren och minst fem andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får föreståndaren besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Vid sammanträde med styrelsen får chefen för lantbruksstyrelsen eller den han sätter i sitt ställe närvara.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av föreståndaren ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av föreståndaren, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När föreståndaren är hindrad att utöva sin tjänst, fullgörs hans åligganden av den tjänsteman som föreståndaren bestämmer.

text: I den ordinarie föreståndarens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Åtgärder, som rubbar eller ändrar av maskinprovningarna meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder, får inte heller vidtas utan föreståndarens medgivande. Vad nu har sagts gäller även vid ledighet på föreståndartjänsten, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 13 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Föreståndaren får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Chefen för en enhet har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans enhet föredras av någon annan.

text: 16 § har upphävts genom förordning (1986:874).

type: upphavd

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Tjänsten som föreståndare tillsätts av regeringen efter anmälan av maskinprovningarna.

text: Tjänst i lägst lönefält F 25--28 tillsätts av regeringen efter anmälan av föreståndaren.

text: Andra tjänster tillsätts av maskinprovningarna.

text: Andra styrelseledamöter än föreståndaren samt ersättarna för ledamöterna förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Förordnande att vara styrelsens ordförande meddelas av regeringen för högst tre år.

text: Styrelsen utser en ledamot att vara vice ordförande.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 4 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning skall gälla den som innehar eller uppehåller tjänst som föreståndare för maskinprovningarna.

text: Bestämmelserna i

text: 32 § anställningsförordningen (1965:601)

text: om chef för central förvaltningsmyndighet skall tillämpas på föreståndaren.


dcterms:title: Förordning (1983:818) om överförande av vissa uppgifter till Centrala studiestödsnämnden

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: De uppgifter som, enligt punkterna 4 och 5 i övergångsbestämmelserna till studiehjälpskungörelsen (1964:502) och punkterna 2 och 4 i övergångsbestämmelserna till studiemedelskungörelsen (1964:592) samt de bestämmelser som avses där, ankommer på poststyrelsen och postverket, skall i stället ankomma på centrala studiestödsnämnden.


rpubl:andrar: ändr.; omtryck

dcterms:identifier: SFS 1983:826 i lydelse enligt SFS 2008:888

dcterms:title: Förordning (1983:826) med riktlinjer för färgnyanserna i Sveriges flagga

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Den svenska flaggans färger, som enligt

text: 3 § lagen (1982:269)

text: om Sveriges flagga är ljust mellanblå på fälten och guldgul på korset, definieras på följande sätt enligt de NCS-beteckningar (Natural Colour System) som används i Svensk Standard SS 19100 den blå färgen 4055-R95B den gula färgen 0580-Y10R.

text: Toleranserna i NCS-enheter ska för svarthet, för kulörthet och för kulörton vara mindre än ± 5 enheter.

text: Enligt de CIE-beteckningar (Commission Internationale de l’Eclairage, sv: Internationella belysningskommissionen) som används i Svensk Standard SS 19104 + Bilaga ska flaggans färger ha följande kromaticitetskoordinater, x och y, och ljusreflektansfaktorer, Y

text: den blå färgen x = 0,189

text: y = 0,192

text: Y = 8,3 den gula färgen x = 0,472

text: y = 0,465

text: Y = 64,4.

text: Ungefärliga toleranser i CIE-värden anges på följande sätt.

text: Den blå färgen:

text: Y = 6,2 - 10,4.

text: En yta i CIE-diagrammet given av fyra punkter x/y =

text: 0,180/0,190 och

text: Den gula färgen:

text: Y = 55 - 75.

text: 0,455/0,465 och

text: Vid färgbestämningen ska de metoder för bedömning och mätning som anges i Svensk Standard SS 19104 + Bilaga användas. Förordning (


rpubl:andrar: forts. giltighet

dcterms:identifier: SFS 1983:835 i lydelse enligt SFS 1986:982

dcterms:title: Förordning (1983:835) om fortsatt försöksverksamhet med rätt för vissa tulltjänstemän att erhålla uppgifter från polisregister

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: tjänstemän vid tullverket som utför tullkriminaltjänst,

text: tjänstemän vid tullverket som utövar lokal bevakningsledning,

text: chefen för bevakningskontoret i södra tullregionen,

text: chefen för bevakningsavdelningen vid distriktstullkammaren i Helsingborg,

text: chefen för centrala tullbevakningsavdelningen vid distriktstullkammaren i Malmö,

text: beträffande andra polisregister än allmänna spaningsregistret, tjänstemän vid tullverket som uppehåller tjänst som tullmästare och fullgör bevakningstjänst.

text: Utöver vad som är föreskrivet i

text: 16 § polisregisterkungörelsen (1969:38)

text: skall utdrag av eller upplysning om innehållet i polisregister meddelas när det begärs av följande tulltjänstemän i Malmöhus län inom ramen för tullverkets verksamhet för att motverka varusmuggling avseende narkotika


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om införsel som har skett före den 1 januari 1988.

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 5 §§

rpubl:andrar: ny 10 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: Regeringen föreskriver att

text: 7 § förordningen (1983:847)

text: om avgift vid införsel av aluminiumburkar1 skall upphöra att gälla vid utgången av år 2002. Den upphävda paragrafen skall dock fortfarande tillämpas vid nedsättning, befrielse eller återbetalning enligt

text: 9 kap. 4 § lagen (1984:151)

text: om punktskatter och prisregleringsavgifter.

rpubl:andrar: upph. 7 §

dcterms:identifier: SFS 1983:847 i lydelse enligt SFS 2002:818

dcterms:title: Förordning (1983:847) om avgift vid införsel av aluminiumburkar

text: En avgift som avses i

text: 3 § lagen (1982:349)

text: om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium skall tas ut när aluminiumburkar förs in i landet, om burkarna är avsedda för eller innehåller konsumtionsfärdig dryck hänförlig till tulltaxenr 20.09 eller 22.01--22.08 i

text: rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987

text: om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan.

text: Avgiften kallas burkavgift.

text: Förordning (1994:2033).

text: Burkavgift skall erläggas med belopp som Statens jordbruksverk fastställer efter samråd med kommerskollegium och Aktiebolaget Svenska Returpack.

text: Förordning (1994:2033).

text: Anmälan enligt

text: 2 a § lagen (1982:349)

text: om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium skall göras till Statens jordbruksverk.

text: Burkavgiften betalas till Jordbruksverket.

text: Förordning (1994:2033).

text: Den som genom avtal med Aktiebolaget Svenska Returpack har anslutit sig till pantsystemet för aluminiumburkar skall av Statens jordbruksverk befrias från att erlägga burkavgift.

text: Förordning (1994:2033).

text: Avgiftsfrihet skall medges när aluminiumburkar förs in under omständigheter som medför tullfrihet enligt

text: 4 kap. 6 § andra stycket tullagen (2000:1281)

text: eller 4 eller

text: 7 § lagen (1994:1547)

text: om tullfrihet m.m.

text: Avgiftsfrihet gäller även i fråga om aluminiumburkar som förs in från länder som är medlemmar i Europeiska unionen under omständigheter som medför tullfrihet enligt

text: 7 §

text: lagen om tullfrihet m.m.

text: Statens jordbruksverk får meddela ytterligare föreskrifter om avgiftsfrihet i fråga om införsel av aluminiumburkar.

text: Förordning (2000:1309).

text: Burkavgiften återbetalas för aluminiumburkar som exporteras, förs till frizon, frilager eller läggs upp på tullager för proviantering inom två år från det att varan angavs för förtullning.

text: Frågor om återbetalning prövas av Statens jordbruksverk. Ansökan om återbetalning skall ha kommit in till verket inom ett år från det att förutsättningen för återbetalning inträdde.

text: Förordning (1994:2033).

text: 7 § Har upphävts genom förordning (2002:818).

text: Avgiftsmedel som inflyter enligt denna förordning överförs av Statens jordbruksverk till Aktiebolaget Svenska Returpack.

text: Förordning (1994:2033).

text: Föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning meddelas av Statens jordbruksverk.

text: Förordning (1994:2033).

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Förordning (1998:1173).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1984 och tillämpas i fråga om ersättning som betalats mot faktura som utställts efter ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas i fråga om ersättning som betalats mot faktura som utställts efter ikraftträdandet. 1991:1917

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992 och tillämpas i fråga om ersättning som betalats mot faktura som utställts efter ikraftträdandet. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om allmän löneavgift som avser tid före utgången av år 1991.

dcterms:title: Lag (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet S5

text: Denna lag gäller ersättningar för sådana uppdrag av småhusägare och lägenhetsinnehavare som avses i

text: 8 § första stycket lagen (1982:1006)

text: om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar.

text: mervärdeskattens belopp och uppdragstagarens registreringsnummer till mervärdeskatt eller, om han inte skall vara registrerad, uppdragstagarens personnummer eller organisationsnummer eller

text: uppgift om att uppdragstagaren är skyldig att betala B-skatt.

text: En sådan småhusägare eller lägenhetsinnehavare som avses i

text: 1 §

text: skall inte betala arbetsgivaravgifter på ersättningen och är inte skyldig att göra skatteavdrag enligt

text: uppbördslagen (1953:272)

text: på ersättningen, om denna betalats mot en faktura som innehåller uppgift om uppdragstagarens namn och postadress, ersättningens storlek samt

text: I fall som avses i

text: första stycket

text: är uppdragstagaren skyldig att betala egenavgifter på ersättningen enligt lagen (

text: ) om socialavgifter. Vid tillämpningen av bestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst i lagen (

text: ) om allmän försäkring skall ersättningen anses som inkomst av annat förvärvsarbete.

text: Vad som har sagts i första och

text: andra styckena

text: om arbetsgivaravgifter och andra avgifter gäller inte om parterna har träffat avtal om att ersättningen skall anses som inkomst av anställning och ersättningen uppgår till minst 1 000 kronor. I ett sådant fall skall uppdragstagaren anses som arbetstagare och småhusägaren eller lägenhetsinnehavaren som arbetsgivare.

text: Lag (1991:1917).

text: En uppdragstagare som begär betalning enligt en faktura, på vilken han uppsåtligen eller av grov oaktsamhet oriktigt uppgivit att han är registrerad till mervärdeskatt eller är skyldig att betala B-skatt, döms till böter.

text: I ringa fall döms inte till ansvar enligt

text: första stycket


text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.

text: Genom förordningen upphävs

ordinal: a

text: kungörelsen (1958:312) om tillämpning av ett mellan Sverige och Italien den 20 december 1956 ingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning och för reglering av vissa andra frågor beträffande skatter å inkomst och förmögenhet,

ordinal: b

text: kungörelsen (1968:526) om tillämpning av tilläggsavtal den 7 december 1965 till avtal mellan Sverige och Italien för undvikande av dubbelbeskattning och för reglering av vissa andra frågor beträffande skatter på inkomst och förmögenhet, m. m.,

ordinal: c

text: kungörelsen (1974:25) om kupongskatt för person som är bosatt i Italien, m. m.

text: De upphävda kungörelserna tillämpas dock fortfarande på inkomst som förvärvas före den 1 januari 1984 och på förmögenhet som taxeras före år 1985.

dcterms:title: Förordning (1983:857) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Italien

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Italien skall träda i kraft den dag denna förordning träder i kraft och tillämpas beträffande inkomst som förvärvas den 1 januari 1984 eller senare och beträffande förmögenhet som taxeras år 1985 eller senare. Avtalet trädde i kraft den 5 juli 1983.

text: Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet och det till avtalet fogade protokollet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

text: Ärende, som enligt punkt b i det till avtalet fogade protokollet skall avgöras genom ömsesidig överenskommelse mellan de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna, skall på svensk sida handläggas av riksskatteverket. Är sådant ärende av särskild betydelse eller annars av sådan beskaffenhet att det bör avgöras av finansministern, skall dock riksskatteverket med eget yttrande överlämna ärendet till finansdepartementet.

text: Mot riksskatteverkets beslut enligt denna förordning får talan ej föras.

text: Bilaga 1

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

text: till art. 1 och 4

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Italien.

text: Huruvida en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i denna stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s.k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt italienska beskattningsregler anses bosatt i Italien. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: Om en fysisk person, som enligt bestämmelserna i punkt

text: 1 andra stycket

text: av anvisningarna till

text: 53 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: anses bosatt i Sverige, enligt bestämmelserna i artikel 4 punkt 1 anses bosatt i Italien, skall frågan om hans hemvist, oavsett bestämmelserna i artikel 4 punkt 2, avgöras genom överenskommelse mellan de behöriga myndigheterna (se punkt b i protokollet).

text: Person, som avses i 69 § kommunalsskattelagen,

text: 17 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och

text: 17 § lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt och som tillhör svensk beskickning eller lönat svenskt konsulat i Italien skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Sverige.

text: Person, som avses i 70 § 1 mom. kommunalsskattelagen,

text: 18 § 1 mom.

text: lagen om statlig inkomstskatt och

text: 18 §

text: lagen om statlig förmögenhets skatt och som tillhör italiensk beskickning eller lönat italienskt konsulat i Sverige, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Italien.

text: till art. 2

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. Angående annan beskattning se dock art. 25 punkt 5 och punkt a i protokollet.

text: till art. 6

text: Enligt svensk lagstiftning beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse /jft bl.a.

text: 27 §

text: kommunalskatte lagen (

text: )/. Inkomst som omfattas av art. 6 beskattas emellertid alltid i den stat där fastigheten är belägen. Denna regel gäller även beträffande royalty från fastighet eller för nyttjandet av eller rätten att nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång.

text: Annan royalty beskattas enligt art. 12.

text: till art. 7

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe" anges i art. 5.

text: Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Italien, får den till driftstället hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men italiensk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 24 punkt 2. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24.

text: Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Italien bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkterna 2-6. Till grund för inkomstbeskattningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så, att inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkterna 2 och 3 angivna principen. Med uttrycket "kostnader som uppkommit för det fasta driftställets räkning" i punkt 3 avses enligt punkt c i protokollet sådana kostnader som är hänförliga till det fasta driftställets verksamhet. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

text: Om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 8

text: Inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning.

text: till art. 9

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan företag med intressegemenskap. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske enligt

text: 43 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Italien, skall länsstyrelsen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för vad som förekommit.

text: Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Italien och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Italien, iakttas bestämmelserna i andra och trejde styckena.

text: till art. 10

text: Om utdelningen uppbärs av aktiebolag eller ekonomisk förening, är utdelningen undantagen från taxering i Sverige i den mån art. 24 punkt 3 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 24 punkt 3 finns i

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Italien och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Italien, får italiensk skatt tas ut enligt intern italiensk lagstiftning. Utdelningen skall, om inte annat gäller på grund av art. 24 punkt 3, i detta fall beskattas i Sverige men italiensk skatt på utdelningen avräknas från den svenska skatten enligt art. 24 punkt 2. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Italien och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Sverige, tas kupongskatt ut med 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a, 10 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk förening beskattas i sådant fall enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a eller c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a, 10 % av udelningens bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till skattelängden.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningens bruttobelopp utan avdrag för italiensk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på utdelningen. Svensk skatt på utdelningen nedsätts enligt art. 24 punkt 2 genom avräkning av italiensk skatt som tagits ut enligt art. 10 punkt 2. Den italienska skatten får därvid inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a, 10 % av utdelningens bruttobelopp. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

text: Om den som har rätt till utdelningen har fast driftställe eller stadigvarande anordning i Sverige och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen, gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Vad som förstås med uttrycket "ränta" anges i art. 11 punkt 4.

text: Ränta, som betalas från Italien till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: till art. 11

text: Är räntan inte hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till räntan har i Italien, beräknas svensk skatt på räntans bruttobelopp utan avdrag för italiensk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader. Svensk skatt på räntan nedsätts enligt art. 24 punkt 2 genom avräkning av italiensk skatt som tagits ut enligt art. 11 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 15 % av räntans bruttobelopp. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24.

text: Ränta, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Italien, kan enligt gällande skatteförfattningar inte beskattas i Sverige. Detta gäller dock endast beträffande ränta som utgör inkomst av förvärskällan kapital. Är räntan att hänföra till inkomst av rörelse /jfr punkt 2 av anvisningarna till

text: 28 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: /, beskattas räntan i Sverige, under förutsättning att räntan är hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i Sverige (art. 11 punkt 5).

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt 3 gäller följande.

text: Är räntan hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i Italien, får italiensk skatt tas ut enligt intern italiensk lagstiftning. Italiensk skatt på räntan avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 24 punkt 2. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24. till art. 12

text: Royalty, som utbetalas från Italien till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: Är royaltyn inte hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Italien, beräknas svensk skatt på royaltyns bruttobelopp utan avdrag för italiensk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader. Svensk skatt på royaltyn nedsätts enligt art. 24 punkt 2 genom avräkning av italiensk skatt som tagits ut enligt art. 12 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 5 % av royaltyns bruttobelopp. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisnings punkten 2 till art. 24.

text: Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Italien, får italiensk skatt tas ut enligt intern italiensk lagstiftning. Italiensk skatt på royaltyn avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 24 punkt 2. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktisk erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24.

text: Royalty, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Italien, beskattas i Sverige enligt

text: 28 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: jämfört med

text: och

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Om inte fall som avses i art. 12 punkt 4 föreligger, får emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som belöper på royaltyn inte överstiger 5 % av royaltyns bruttobelopp. Vid tillämpningen av denna maximeringsregel iakttas bestämmelserna i följande stycke.

text: Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än royaltyn, anses på royaltyn belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som royaltyn - efter avdrag för kostnader som är hänförliga till royaltyn - utgör av inkomsttagarens sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna royaltyns bruttobelopp och i förekommande fall den nyss angivna delen av den statliga inkomstskatten samt ange dels att summan av den enligt allmänna regler uträknade och på royaltyn belöpande statliga och kommunala inkomstskatten, skall om den överstiger 5 % av royaltyns bruttobelopp, nedsättas med det överskjutande beloppet, dels att den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger den statliga inkomstskatten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till skattelängden.

text: Exempel: En person med hemvist i Italien uppbär sådan royalty som avses i art. 12 punkt 3 från Sverige med ett bruttobelopp av 10 000 kronor. Till royaltyn hänförliga avdragsgilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära i Sverige skattepliktig nettointäkt av andra i Sverige lokaliserade förvärvs källor med ett belopp av 5 000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 1 000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 500 + 5 000 - 1 000=) 13 500 kronor. I deklarationen antecknas: "Enligt avtalet med Italien skall den statliga resp. den kommunala inkomstskatten nedsättas med det belopp varmed summan av 9 500 av hela den 14 500 statliga inkomstskatten och den kommunala inkomstskatt, som belöper på 9 500 kronor, överstiger 5 % av 10 000 kronor. Den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger 9 500 av hela den statliga inkomstskatten." 14 500

text: Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för nyttjandet av mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt art. 6.

text: Har den skattskyldige flera inkomster från utlandet, kan vid avräkningsförfarandet även bestämmelserna i

text: 25 § första stycket lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt bli tillämpliga. till art. 13

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Italien förvärvar genom avyttring av fastighet i Sverige, beskattas här (art. 13 punkt 1). Med fastighet i Sverige likställs i fall som anges i art. 13 punkt 5 andelar i bolag vars huvudsakliga tillgångar utgörs av sådan fastighet. Angående tolkningen av art. 13 punkt 5, se punkt d i protokollet. Har italiensk skatt erlagts på vinst som enligt art. 13 punkt 5 beskattas här, avräknas den italienska skatten från svensk skatt enligt bestämmelserna i art. 24 punkt 6 (jfr anvisningspunkten 4 till art. 24). Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom hänförlig till tillgångar nedlagda i fast driftställe som en person med hemvist i Italien har här (art. 13 punkt 2). Motsvarande gäller i fråga om lös egendom hänförlig till stadigvarande anordning för att utöva fritt yrke vilken inkomsttagaren har i Sverige.

text: Realisationsvinst, som förvärvas av en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här. Enligt art. 13 punkt 1 får italiensk skatt tas ut på realisationsvinsten, om den avyttrade egendomen utgörs av fastighet i Italien eller, i fall som angivits i art. 13 punkt 5, av andelar i bolag vars huvudsakliga tillgångar utgörs av sådan fastighet. Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 2 i fråga om lös egendom, som ingår i fast driftställe som inkomststagaren har i Italien, eller lös egendom, som ingår i stadigvarande anordning för att utöva fritt yrke vilken inkomsttagaren har i Italien.

text: Svensk skatt på realisationsvinsten nedsätts, utom i fall som avses i art. 13 punkt 5 (jfr art. 24 punkt 6), enligt art. 24 punkt 2 genom avräkning av den italienska skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24.

text: Vad som förstås med uttrycket "fritt yrke" exemplifieras i art. 14 punkt 2.

text: Inkomst av fritt yrke eller annan därmed jämförbar självständig verksamhet beskattas i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1, får inkomsten beskattas i den stat där anordningen finns.

text: till art. 14

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av idrottsmän, skådespelare, musiker m.fl. se anvisningarna till art. 17.

text: Om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke eller annan därmed jämförbar självständig verksamhet vid stadig varande anordning i Italien, får inkomsten beskattas i Sverige men italiensk skatt på samma inkomst avräknas från den svenska skatten enligt art. 24 punkt 2. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24. till art. 15

text: Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskriv i art. 15 punkterna 2 och 3, samt i art. 16, 18, 19, 20 och 21.

text: Enligt punkt e i protokollet anses Scandinavian Airlines System (SAS) vid tillämpningen av avtalet ha sin verkliga ledning i Sverige.

text: till art. 16

text: När ett svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till en person med hemvist i Italien, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av en person med hemvist i Sverige från bolag med hemvist i Italien, får inkomsten beskattas i Sverige men italiensk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 24 punkt 2. I fråga om avräkning i vissa fall av högre italiensk skatt än som faktiskt erlagts (art. 24 punkt 7) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 24.

text: till art. 17

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisions artister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet, beskattas i regel i den stat där verksamheten utövas (art. 17 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 17 punkt 2 får inkomsten i regel beskattas i den stat där artisten eller idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till en annan person (t.ex. arbetsgivare hos vilken artisten är anställd) än artisten eller idrottsmannen själv. För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpning av art. 17 punkterna 1 och 2 bestämmelserna i

text: 54 § första stycket c kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § första stycket b lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: till art. 18

text: Pension på grund av enskild tjänst och annan liknande ersättning beskattas endast i inkomsstagarens hemviststat (art. 18 punkt 1) om inte fall som avses i art. 18 punkt 2 föreligger.

text: Pension och annan liknande ersättning som utbetalas enligt svensk socialförsäkringslagstiftning till en svensk medborgare med hemvist i Italien får enligt art. 18 punkt 2 beskattas här, men italiensk skatt på inkomsten skall avräknas från den svenska skatten enligt bestämmelserna i art. 24 punkt 6 (jfr anvisningspunkten 4 till art. 24).

text: Utbetalning till en svensk medborgare med hemvist i Italien på grund av en pensionsförsäkring som har meddelats i Sverige får enligt art. 18 punkt 2 beskattas i Sverige om så kan ske enligt gällande beskattningsregler men italiensk skatt på inkomsten skall avräknas från den svenska skatten enligt bestämmelserna i art. 24 punkt 6 (jfr anvisningspunkten 4 till art. 24).

text: En italiensk medborgare med hemvist i Sverige, som uppbär utbetalning enligt italiensk socialförsäkringslagstiftning eller på grund av en pensionsförsäkring meddelad i Italien, beskattas i Sverige för sådan inkomst. Har italiensk skatt utgått på inkomsten, skall denna skatt inte avräknas från svensk skatt (jfr art. 24 punkt 6).

text: till art. 19

text: Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av staterna, dess politiska eller administrativa underavdelningar eller lokala myndigheter för arbete utfört i allmän tjänst, beskattas enligt huvudregeln i art. 19 punkt 1 a endast i den stat varifrån ersättninge utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av en person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 19 punkt 1 b endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete.

text: Pension, som betalas av, eller från fonder inrättade av en av staterna, dess politiska eller administrativa underavdelningar eller lokala myndigheter på grund av allmän tjänst, beskattas enligt art. 19 punkt 2 a i regel endast i denna stat. Om mottgaren av pensionen är medborgare i den andra staten och har hemvist där, beskattas emellertid pensionen enligt art. 19 punkt 2 b endast i denna stat.

text: Ersättning, däri inbegripen pension, som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som den utbetalande staten, dess politiska eller administrativa underavdelningar eller lokala myndigheter bedrivit, beskattas som inkomst på grund av enskild tjänst enligt art. 15, 16 och 18.

text: Inkomst från Sverige, som uppbärs av en person med hemvist i Italien, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige. Om inkomsten eller förmögenheten beskattas även i Italien, medges lättnad vid den italienska beskattningen enligt art. 24 punkt 4 (jfr punkt f i protokollet). Undantag från denna regel gäller enligt art. 24 punkt 6; se anvisningspunkten 4 nedan.

text: Inkomst från Italien, som uppbärs av en person med hemvist i Sverige, tas med vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i vissa fall från bolag i Italien. I fråga om utdelning se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Likaså tas förmögenhetstillgång, som är belägen i Italien, med vid taxering till svensk förmögenhetskatt. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten sätts ned genom avräkning enligt art. 24 punkt 2, om inte fall föreligger som anges i anvisningspunkten 3 eller i art. 13 punkt 5 resp. art. 18 punkt 2 (jfr art. 24 punkt 6).

text: till art. 24

text: Svensk inkomstskatt beräknas på inkomstens bruttobelopp utan avdrag för italiensk skatt som omfattas av avtalet. Avdrag medges i vanlig ordning för kostnader som hänför sig till inkomsten. Från den sålunda beräknade svenska skatten avräknas enligt art. 24 punkt 2 ett belopp motsvarande den italienska skatt som belöper på inkomsten. Beträffande storleken av italiensk skatt på utdelning, ränta och royalty hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 10, anvisningspunkten 2 till art. 11 och anvisningspunkten 1 till art. 12. Vidare iakttas att i fall som avses i art. 24 punkt 7 högre italiensk skatt skall avräknas än vad som utgått på inkomsten i fråga. Har italiensk skatt enligt avtalet tagits ut på inkomst av rörelse som har bedrivits i Italien, iakttas att inkomsten beräknats enligt art. 7.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår, för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till beskattning, förete bevis eller annan utredning om den italienska skatt som har påförts inkomsten resp. förmögenheten eller som skulle ha påförts inkomsten om skattebefrielse eller skattenedsättning som avses i föregående stycke inte hade medgivits.

text: Avräkning av italiensk inkomstskatt får ske med belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Italien belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som inkomsten - efter avdrag för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor som skall taxeras i samma kommun som inkomsten från Italien.

text: Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten. Föreslår ej denna, avräknas återstoden från kommunal inkomstskatt som belöper på inkomsten.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor av den italienska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske med detta skatteblopp, dock högst med beloppet av de svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om avräkning görs i skattelängden.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fastighet i Italien med ett belopp av 10 000 kronor. På inkomsten antas belöpa italiensk skatt med ett belopp av 1 500 kronor. Avdragsgilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av i Sverige lokaliserade förvärvskällor med ett belopp av 90 000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 10 000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 500 + 90 000 - 10 000=) 89 500 kronor. I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Italien skall ske med 1 500 kronor, dock högst med summan av den kommunala inkomstskatt som belöper på 9 500 kronor, och 9 500 av hela den statliga inkomstskatten. 99 500

text: Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten."

text: Om en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst som enligt art. 8 punkt 1, art. 13 punkt 3 eller art. 19 punkt 1 a eller punkt 2 a skall beskattas endast i Italien, medtas inkomsten vid taxering i Sverige. Statlig och kommunal inkomstskatt uträknas i vanlig ordning. De sålunda uträknade inkomstskatterna sätts ned med ett belopp motsvarande den del av inkomstskatterna som vid en proportionell beräkning belöper på den inkomst som enligt avtalet skall beskattas endast i Italien. Motsvarande gäller i fråga om förmögenhet som enligt art. 23 punkt 3 skall beskattas endast i Italien.

text: 25 § första stycket lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt bli tillämpliga.

text: Exempel: En italiensk medborgare med hemvist i Sverige uppbär pension från italienska staten med ett belopp som efter avdrag för kostnader motsvarar 10 050 kronor. Den skattskyldige antas uppbära i Sverige skattepliktiga nettointäkter av andra förvärvskällor med 50 000 kronor samt åtnjuta allmänna avdrag och grundavdrag med 4 500 kronor resp. 7 500 kronor. Den beskattningsbara inkomsten blir statligt (10 050 + 50 000 - 4 500=) 55 500 kronor och kommunalt (10 050 + 50 000 - 4 500 - 7 500=) 48 000 kronor, sedan avrundning skett. Hade pensionen inte medräknats skulle den beskattningsbara inkomsten ha blivit statligt (50 000 - 4 500=) 45 500 kronor och kommunalt (50 000 - 4 500 - 7 500=) 38 000 kronor. Den statliga och kommunala inkomstskatten, beräknad på 55 500 resp. 48 000 kronor, nedsätts med 55 500 - 45 500 resp. 48 000 - 38 000. 55 500 48 000

text: När en person med hemvist i Italien uppbär inkomst som avses i art. 13 punkt 5 och art. 18 punkt 2 beskattas inkomsten i Sverige men italiensk skatt på inkomsten avräknas enligt art. 24 punkt 6 från den svenska skatten. Därvid gäller i tillämpliga delar anvisningspunkten 2 ovan. Avräkningsbeloppet får enligt art. 24 punkt 6 inte överstiga den svenska skatten på inkomsten.

text: I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna grunden för uträkningen av inkomstskatterna resp. förmögenhetskatten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om nedsättning görs i skattelängden. till art. 25

text: Av art. 25 punkt 2 följer att bolag i Italien inte får påföras förmögenhetskatt i Sverige. Bestämmelsen innebär ett undantg från regeln i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.

text: Bilaga 2

text: Anvisningar om kupongskatt, m.m.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Italien har hemvist i Italien kan, under de förutsätt ningar som anges i art. 10 i avtalet, få nedsättning av den skatt på utdelning som annars skulle utgå enligt

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: Om rätt till nedsättning föreligger enligt art. 10 i avtalet, tas kupongskatt ut efter den skattesats som anges där. I övrigt skall den som betalar utdelningen tillämpa bestämmelserna i kupongskatte lagen (

text: ) och

text: kupongskattekungörelsen (1971:49)

text: Kupongskatt för person med hemvist i Italien

text: har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige skall erlägga enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Italien, kan den skattskyldige få ut det för högt uttagna beloppet (restitution) efter ansökan hos riksskatteverket enligt

text: 27 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Riksskatteverkets beslut i ärende om resititution får överklagas på det sätt som anges i

text: 29 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Sålunda gäller att uppgifter enligt

text: 14 § kupongskattelagen (1970:624)

text: skall lämnas då det är fråga om utdelning från aktiebolag eller aktiefond som avses i

text: 13 § samma lag

text: . Som ytterligare förutsättning för nedsättning av kupongskatten på sådan utdelning gäller att utbetalaren genom intyg av italiensk myndighet eller bank i Italien visar att den utdelningsberättigade har hemvist i Italien.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Italien har hemvist i Italien och som enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a) och c) lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt är skattskyldig i Sverige för utdelning på andel i svensk ekonomisk förening kan erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt enligt art. 10 i avtalet under de förutsättningar som anges där.

text: Ansökan om nedsättning görs hos den taxeringsnämnd som taxerar den utdelningsberättigade till statlig inkomstskatt för det år då utdelningen beskattas eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande taxeringen detta år avslutats, hos den domstol som handlägger besvär över nämnda taxering. Ansökan bör göras före utgången av tredje kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

text: Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till person med hemvist i Italien.

text: Beslut i ärende som avses i punkt 6 får överklagas på det sätt som anges i

text: taxeringslagen (1956:623)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade genom intyg från italiensk myndighet eller bank i Italien visa att han har hemvist i Italien.