text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1970. Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande försäkringsfall som inträffat före kungörelsens ikraftträdande. De nya bestämmelserna i

text: 6 §

text: , såvitt avser försäkringsskyddets varaktighet, tillämpas dock för tid från och med den 1 oktober 1969 och de nya bestämmelserna i

text: och

text: 10 §§

text: för tid från och med den 1 januari 1970.

text: Denna kungörelse träder i kraft dagen efter den, då kungörelsen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling. Bestämmelserna i

text: 6 § b

text: och

text: 9 §

text: i sin nya lydelse tillämpas dock även för försäkringsfall som inträffat under år 1972 före kungörelsens ikraftträdande.

rpubl:andrar: ändr. 13 §

text: Denna förordning träder i kraft en vecka efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

text: Bestämmelserna i sin äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om försäkringsfall som inträffat före utgången av år 1974. Bestämmelserna i sin nya lydelse tillämpas även på försäkringsfall som inträffat före förordningens ikraftträdande men efter utgången av år 1974.

text: Bestämmelserna i sin äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om försäkringsfall som inträffat före utgången av år 1975. Bestämmelserna i sin nya lydelse tillämpas även på försäkringsfall som inträffat före förordningens ikraftträdande men efter utgången av år 1975.

rpubl:andrar: ändr. 9 a §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-6, 9, 12, 13 §§

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

text: försäkringsfall som har inträffat före ikraftträdandet,

text: den som har gått över från sysselsättnig i arkivarbete eller musikerhjälp till anställning med lönebidrag utan att omfattas av tjänstegrupplivförsäkring i den anställningen.

text: försäkringsskydd enligt

text: 6 §

text: för den som har varit sysselsatt i statligt arkivarbete eller musikerhjälp och som inte har fått erbjudande om att gå över till anställning med lönebidrag.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om

rpubl:andrar: upph. 9 a, 11 §§; ändr. 1-6, 9 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juni 1988, då förordningen (

text: ) om grupplivförsäkring åt deltagare i arbetsmarknadsutbildning m. fl. skall upphöra att gälla.

text: Den gamla förordningen gäller fortfarande i fråga om försäkringsfall som har inträffat före utgången av maj 1988.

text: Den som har försäkringsskydd enligt den gamla förordningen när den nya förordningen träder i kraft får försäkringsskydd enligt den senare även om han inte uppfyller villkoren i

text: och

text: 5 §§

text: Med försäkringsgrundande tid enligt den nya förordningen jämställs sådan tid före ikraftträdandet i vilken den försäkrade haft försäkringsskydd enligt den gamla förordningen.

text: Förordnande till förmån för make gäller även under hemskillnad eller betänketid om den försäkrade har försäkringsskydd enligt den gamla förordningen och hemskillnad eller betänketid pågår den 31 maj 1988. Försäkringsskyddet gäller så länge utbildningen eller rehabiliteringen pågår och utbildningsbidrag betalas. Den försäkrade kan anmäla att förordnandet inte skall gälla.

text: Om en försäkrad har anmält särskilt förmånstagareförordnande enligt reglementet (

text: ) angående statens grupplivförsäkring skall förordnandet ha fortsatt giltighet vid tillämpningen av den nya förordningen om inte den försäkrade anmäler ändrat förordnande.

text: Försäkringsskydd enligt den gamla förordningen skall, i den mån förutsättningar för förordningens tillämpning förelåg den 31 maj 1988, fortfarande gälla för den som inte har fått försäkringsskydd enligt den nya förordningen eller motsvarande bestämmelser. Vid försäkringsfall tillämpas det försäkringsbelopp som vid dödsfallet gällde enligt TGL-S.

dcterms:title: Förordning (1965:459) om grupplivförsäkring åt deltagare i arbetsmarknadsutbildning m.fl.

ordinal: a

text: deltager i arbetsmarknadsutbildning enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368),

ordinal: b

text: är inskriven vid arbetsmarknadsinstitut.

text: Förordning (1981:347).

text: Staten meddelar enligt bestämmelserna i denna förordning grupplivförsäkring för dödsfall åt den som

text: Försäkringsavtalet mellan staten och den enskilde anses slutet genom att denne antas till arbetsmarknadsutbildningen eller skrivs in vid arbetsmarknadsinstitutet och har det innehåll som vid varje tidpunkt framgår av denna förordning.

text: Premiebetalning anses ske genom deltagande i arbetsmarknadsutbildningen eller den yrkesinriktade rehabiliteringen.

text: Förordning (1981:347).

text: Statens löne- och pensionsverk företräder staten i ärenden rörande grupplivförsäkring enligt denna förordning och handlägger sådana ärenden i den mån de ej skola handläggas av statens grupplivnämnd.

text: Förordning (1981:347).

text: Försäkringsskydd föreligger för den som deltar i arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering så länge denna pågår och utbildningsbidrag utgår.

text: Den som har rätt till hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring, när han antas till arbetsmarknadsutbildning eller skrivs in vid arbetsmarknadsinstitut, omfattas dock inte av försäkringsskydd så länge han är berättigad till sådan förmån.

text: Förordning (1981:347).

text: sjukdom eller olycksfall som medför arbetsoförmåga eller annat hinder att deltaga i utbildningen eller rehabiliteringen,

text: havandeskap eller barnsbörd,

ordinal: c

text: beviljad ledighet eller permission.

text: Försäkringsskydd gäller även vid frånvaro från arbetsmarknadsutbildningen eller den yrkesinriktade rehabiliteringen, oavsett om utbildningsbidrag utgår, när frånvaron beror på

text: För försäkringsskydd i fall som avses under a) kräves att arbetsoförmågan eller hindret styrkes genom intyg från allmän försäkringskassa eller läkare. Grupplivnämnden må dock medgiva försäkringsskydd även om sådant intyg ej företetts.

text: Förordning (1981:347).

text: Under arbetsoförmåga på grund av sjukdom eller olycksfall gäller försäkringsskyddet om denna arbetsoförmåga förelåg, när den försäkrade slutade utbildningen eller rehabiliteringen eller uppstått under tid, då försäkringsskyddet gäller enligt bestämmelse nedan under b)-d). För fortsatt försäkringsskydd krävs att arbetsoförmågan styrks genom intyg från allmän försäkringskassa eller läkare. Grupplivnämnden får dock medge försäkringsskydd även om sådant intyg inte företetts. Varar arbetsoförmågan mer än ett år, skall den försäkrade varje kalenderår efter det år då arbetsoförmågan uppstod anmäla till statens löne- och pensionsverk att försäkrigsskyddet alltjämt skall vara i kraft, om grupplivnämnden inte befriat honom från sådan anmälningsskyldighet. Fullgörs inte anmälningsskyldighet, får nämnden besluta att försäkringsskyddet upphör. Den försäkrade skall vid anmälan förebringa sådan utredning om sin arbetsförmåga och sina anställningsförhållanden som är av betydelse för bedömningen av rätten till fortsatt försäkringsskydd.

text: Under de 104 veckorna närmast efter det att den försäkrade slutat utbildningen eller rehabiliteringen gäller försäkringsskyddet så länge han är arbetslös och söker arbete, dock längst så många veckor som utbildningen eller rehabiliteringen pågått. För fortsatt försäkringsskydd krävs att det genom intyg från arbetsförmedling eller erkänd arbetslöshetskassa styrks att den försäkrade varit arbetslös och sökt arbete. Grupplivnämnden får dock medge försäkringsskydd även om sådant intyg inte företetts. I tiden för utbildningen eller rehabiliteringen medräknas inte kalendervecka under vilken utbildningen eller rehabiliteringen pågått mindre än fem dagar.

text: Har den försäkrade beviljats hel förtidspension enligt

text: 7 kap. 1 § andra stycket

text: eller

text: 13 kap. 1 § första stycket andra punkten

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring gäller försäkringsskyddet under den tid pensionen utgår om skyddet förelåg vid pensionstidens början.

ordinal: d

text: Under anställning som ej är förenad med motsvarande skydd gäller försäkringsskyddet lika länge som om den försäkrade varit arbetslös.

text: För den som har deltagit i arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering och därvid varit närvarande under minst fem dagar i följd och för vilken försäkringsskydd finns när utbildningen eller rehabiliteringen upphör fortfar försäkringsskyddet att gälla i följande fall.

text: Grupplivnämnden får besluta att anställning skall jämställas med arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering, som avses i denna förordning, vid beräknande av varaktigheten av sådan utbildning eller rehabilitering.

text: Förordning (1981:347).

text: Bosätter sig den som åtnjuter försäkringsskydd enligt

text: 6 §

text: utomlands, träder försäkringsskyddet ur kraft. Grupplivnämnden må dock medge undantag härifrån, om särskilda skäl föreligga. Kungörelse (

text: Vid krigstillstånd i Sverige gäller lagen den 30 april 1959 (nr 118) om

kind: term

text: krigsansvarighet

text: för liv- och invaliditetsförsäkring i fråga om försäkringsgivarens ansvarighet (krigsansvarighet).

text: För försäkring som meddelats efter krigstillståndets inträdande eller inom tre månader dessförinnan är försäkringsgivare fri från krigsansvarighet, om regeringen med stöd av

text: 3 § nämnda lag

text: förordnat härom.

text: Förordning (1975:234).

text: Vid den försäkrades dödsfall utgår försäkringsbelopp enligt

text: 19 §§

text: reglementet (

text: ) angående statens grupplivförsäkring, om följande villkor äro uppfyllda, nämligen

text: att den avlidne uppnått 18 men ej 67 års ålder,

text: att han under minst fem dagar i följd varit närvarande vid arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering, som han hänvisats att utföra under minst 16 timmar veckan,

text: att han alltjämt deltog i arbetsmarknadsutbildningen eller rehabiliteringen eller, om så inte var fallet, likväl åtnjöt försäkringsskydd enligt 5 eller

text: 6 §

text: Förordning (1981:347).

text: 9 a §

text: upphävd genom

text: förordning (1981:347).

text: Avlider den försäkrade innan han fyllt 18 år men äro övriga villkor enligt

text: 9 §

text: uppfyllda, äger

text: 20 §

text: reglementet (

text: ) angående statens grupplivförsäkring motsvarande tillämpning.

text: Avlider den försäkrade innan han fyllt 67 år men utgår icke försäkringsbelopp enligt

text: 20 a §§

text: reglementet, utgår begravningshjälp med belopp som anges i

text: 21 § första stycket

text: reglementet.

text: Förordning (1976:553).

text: 11 §

text: upphävd genom

text: förordning (1981:347).

text: Bestämmelserna i reglementet angående statens grupplivförsäkring om rätt till försäkringsbelopp vid makes frånfälle, förmånstagareförordnande, utbetalning av försäkringsbelopp, inskränkning i rätten att förfoga över försäkringen, prövning av frågor om försäkringsbelopp m.m. och reglementets tillämplighet m.m. äga motsvarande tillämpning på grupplivförsäkring enligt denna förordning.

text: Förordning (1979:1099).

text: Gäller för den som åtnjuter färsäkringsskydd enligt denna förordning annan av arbetsgivare bekostad grupplivförsäkring med väsentligen samma försäkringsvillkor som för statens grupplivförsäkring, utgår av försäkringsförmån enligt denna förordning endast det belopp varmed sådan förmån överstiger förmån enligt den andra försäkringen.

text: I övrigt skola bestämmelserna i reglementet angående statens grupplivförsäkring om samordning med annan tjänstegrupplivförsäkring äga motsvarande tillämpning på grupplivförsäkring enligt denna förordning.

text: Förordning (1979:1099).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungörelse (1965:470) om jubileumsmynt till etthundraårsminnet av representationsreformen år 1866

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Kungl. Maj:t har funnit gott kungöra, att mynt- och justeringsverket bemyndigats utmynta omkring en miljon silvermynt med valören fem kronor till etthundraårsminnet av representationsreformen år 1866 samt att detta jubileumsmynt, som är lagligt betalningsmedel enligt lagen den 30 maj 1873 (nr 31) om rikets mynt, kommer att utlämnas i allmänna rörelsen under år 1966.

type: stycke

cells: /k/ På myntets framsida: /-k/ Hans Maj:t Konungens bild, profil, vänster sida. Omskrift: GUSTAF VI ADOLF SVERIGES KONUNG. Under bilden årtalet 1966 med myntdirektörens signatur till vänster och S:t Eriksmärket till höger. Omedelbart under bilden myntgravörens signatur. Innanför randen en streckad linje.

type: rad

type: tabell

text: Jubileumsmyntet har följande prägel.

text: /k/ På myntets frånsida: /-k/ Texten TILL MINNE AV TVÅKAMMARRIKSDAGENS TILLKOMST 1866 inom en kvadratisk ram, årtalet 1866 omgivet av ornament. Under ramen 5 KR samt på vardera sidan om ramen en lagerkvist. Innanför randen en streckad linje.

cells: /k/ Randen /-k/ försedd med en obruten och två brutna ingraverade våglinjer.

text: /k/ Myntets diameter: /-k/ 34 millimeter.


rpubl:andrar: upph. 102 §; ändr. 87, 96, 99-101 §§, rubr. närmast före 99 §

rpubl:andrar: ändr. 62, 64, 68, 70-72, 87, 90, 99 §§, rubr. närmast efter 62 och före 87 §§

rpubl:andrar: ändr. 33 §

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1970.

type: punkt

text: I specialskolan finns även efter utgången av juni 1970 följande ordinarie tjänster, nämligen ordinarie tjänst som yrkeslärare och ordinarie tjänst som lärare i handelsyrken. Sådan tjänst behålles till dess den som innehar tjänsten avgår från denna.

type: lista

text: Intill den tidpunkt som Kungl. Maj:t bestämmer i särskild ordning får följande extra ordinarie och extra tjänster inrättas i specialskolan, nämligen tjänst som yrkeslärare och tjänst som lärare i handelsyrken.

text: Tjänst som avses i

text: första stycket

text: får ej inrättas eller återbesättas.

text: Övriga bestämmelser i fråga om tjänst som lärare och lärares tjänstgöring vilka fordras i samband med att den nya läroplanen för specialskolan införes meddelas av skolöverstyrelsen.

text: Närmare föreskrifter i samband med ikraftträdandet av denna kungörelse meddelas av skolöverstyrelsen.

text: För tjänst som avses i

text: första stycket

text: gäller de upphävda bestämmelserna i

text: 94 §

text: . Hänvisningen till 10 kap. 63 § första stycket skolstadgan gäller härvid denna bestämmelse före upphävandet den 1 juli 1970.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ny 99 a §, rubr. närmast före 99 a §

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1971.

text: I fråga om ordinarie tjänst som lärare enligt något av numren 5--7 får bestämmelserna om ämnen som tjänsten omfattar i

text: 10 kap. 17 § skolstadgan (1962:439)

text: i dess lydelse vid utgången av juni 1969 tillämpas för sökande med utbildning enligt stadgan (

text: ) angående filosofiska examina eller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 31 §

rpubl:andrar: ändr. 87, 99, 100, 102 §§, rubr. närmast före 100 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1977. Äldre bestämmelser om konstitutorial skall tillämpas på förordnande på ordinarie tjänst som lärare vilket meddelas under något av åren 1977--1980 eller första halvåret 1981. Erinran härom skall tas in i förordnandet.

text: Första stycket skall tillämpas också när förordnande på ordinarie tjänst som lärare meddelas efter utgången av juni 1981 på grund av att besvär har anförts över beslut om tillsättning av ordinarie tjänst som lärare med tillträde den 1 juli 1981 och besvären avgörs så sent att förordnandet inte hinner utfärdas före den 1 juli 1981.

text: Förordning (1980:284).

rpubl:andrar: ändr. 99 §

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest. till 1976:1034

rpubl:andrar: ny 102 a §

rpubl:andrar: ändr. 53 §

text: Denna förordning träder i kraft, såvitt avser

text: 2 a

text: och

text: 75 §§

text: , två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling, och i övrigt den 1 september 1982.

text: I fråga om överklagande tillämpas de äldre bestämmelserna, om beslut i första instans har meddelats före den 1 september 1982.

text: Om en skoldirektör, biträdande skoldirektör, rektor eller studierektor inträder i utövning av en ordinarie lärartjänst som har förts över stat med stöd av

text: 87 § första stycket

text: i dess lydelse vid utgången av augusti 1982 jämfört med

text: 14 kap.

text: den upphävda

text: 26 § skolförordningen (1971:235)

text: , skall tjänsten återföras på stat i den ordning som styrelsen för skolenheten bestämmer.

text: Första stycket tillämpas också när en ordinarie lärartjänst vid specialskolan skall återföras på stat i fall som avses i

text: 14 kap.

text: de upphävda

text: och

text: 29 §§

text: skolförordningen

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1983.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om talan mot beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 102 b §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1983.

text: Styrelsen för skolenhet av specialskolan får som basläromedel anta tryckta läromedel som vid utgången av juni 1982 var registrerade som centrala läromedel hos statens institut för läromedelsinformation och som alltjämt likställs med fastställda basläromedel.

text: I fråga om övergången till 1980 års läroplan för grundskolan skall i tillämpliga delar gälla förordningen (SÖ-FS 1981:30) om övergången till 1980 års läroplan för grundskolan. Därvid skall tidsangivelserna i förordningen tillämpas med ett års förskjutning framåt.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 50 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats i första instans före den 1 juli 1986.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 86 a, 87 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Tomtebodaskolans resurscenter skall anses som en skolenhet för specialskolan till dess regeringen föreskriver något annat.

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: och

text: 78 §§

text: i vad gäller lärare 9 samt

text: 95 a §

text: , den 1 juli 1989, och i övrigt den 1 november 1988.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut av styrelsen för skolenhet av specialskolan om förslag till tjänstetillsättning som har meddelats före den 1 november 1988.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Om förfarande har inletts före ikraftträdandet för att tillsätta en tjänst so m rektor eller studierektor, skall förfarandet avbrytas. Om en innehavare har utsetts men beslutet inte har vunnit laga kraft, får dock förfarandet fullföljas.

rpubl:andrar: ändr. 65 §

dcterms:title: Specialskolförordningen (1965:478)

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Allmänna bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Bestämmelser om specialskolan finns i

text: skollagen (1985:1100)

text: Denna förordning innehåller vissa ytterligare föreskrifter om specialskolan. För ordning (1992:809).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Specialskolan har fem skolenheter med regionala upptagningsområden (

text: regionskolor

text: ) och tre skolenheter för elever från hela Sverige (

text: riksskolor

text: Förordning (1992:809).

beteckning: 2 a §

text: Birgittaskolan i Örebro med Södermanlands, Östergötlands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Kopparbergs län som upptagningsområde,

text: Kristinaskolan i Härnösand med Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Väster bottens och Norrbottens län som upptagningsområde,

text: Manillaskolan i Stockholm med Stockholms, Uppsala och Gotlands län som upptag ningsområde,

text: Vänerskolan i Vänersborg med Jönköpings, Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvsb orgs och Skaraborgs län som upptagningsområde samt

text: Östervångsskolan i Lund med Kronobergs, Kalmar, Blekinge, Kristianstads och M almöhus län som upptagningsområde.

text: Regionskolorna är

text: Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte på grund av ytterligare funktionshinder eller av annat skäl behöver utbildning med särskilda insatser vid en riksskola.

text: Förordning (1993:1189).

ordinal: 2 a

beteckning: 3 §

text: Ekeskolan i Örebro för synskadade elever, samt elever som dessutom är döva, hörselskadade eller utvecklingsstörda,

text: Åsbackaskolan i Gnesta för döva eller hörselskadade elever som också är utvecklingsstörda,

text: Hällsboskolan i Sigtuna för talskadade elever.

text: Riksskolorna är

text: Hällsboskolan är också avsedd för döva eller hörselskadade elever som inte kan gå i en regionskola på grund av beteendestörningar eller av andra speciella skäl än sådana ytterligare funktionshinder som avses i

text: första stycket 1

text: och

text: Förordning (1993:1189).

beteckning: 3 a §

text: Vid var och en av riksskolorna finns ett specialpedagogiskt resurscent er. För synskadade finns dessutom ett resurscenter vid en tidigare skolenhet i Solna (

text: Tomtebodaskolans resurscenter

text: Resurscentrerna skall främja en allsidig utveckling av barn och ungdomar som är synskadade, döva, hörselskadade eller talskadade.

text: specialpedagogisk utredning och träning för elever med sådana funktionshinder i det offentliga skolväsendet,

text: information, utbildning och fortbildning till elevernas vårdnadshavare och ti ll lärare och annan personal.

text: Verksamheten skall bedrivas från pedagogiska synpunkter och främst omfatta

text: Resurscentrerna skall vidare samla och ge information samt följa forskning och u tvecklingsarbete i frågor som rör utbildning av barn och ungdomar med sådana funktionshinder som avses här.

text: Verksamheten får vid behov omfatta även elever utanför det offentliga skolväsendet och barn som inte börjat skolan.

text: Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om Tomtebodaskolans resurscenter.

text: Förordning (1993:1189).

text: 4 § har upphävts genom förordning (1986:576).

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård, som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: sköts av staten som huvudman för specialskolan, får i stället fullgöras av en kommun eller ett landsting, om styrelsen för skolenheten och kommunen eller landstinget är ense om detta.

text: Förordning (1992:809).

text: 6 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: Döva och hörselskadade elever i specialskolan kan undervisas i särskilda klasser förlagda till grundskolan (

text: externa klasser

text: Styrelsen för en skolenhet av specialskolan beslutar om inrättande av externa klasser inom specialskolans upptagningsområde och utövar ledningen av dem.

text: För externa klasser får Statens institut för handikappfrågor i skolan (institutet) besluta om avvikelser från föreskrifter i denna förordning eller från andra bestämmelser för specialskolan. Förordning (1991:108 4).

text: Institutet skall fastställa de blanketter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (1991:1084).

text: I fråga om utvecklingsstörda elever som tas emot i specialskolan därför att de på grund av synskada, dövhet, hörselskada eller talskada inte kan gå i särskolan skall föreskrifterna i 16--37 a och 43--4

text: 5 §§

text: tillämpas endast i den mån det är möjligt och lämpligt med hänsyn till elevernas förutsättningar.

text: Förordning (1993:1189).

text: I denna förordning förstås med synskadat, dövt, hörselskadat eller talskad at barn (

text: elev

text: ) sådant barn som på grund av synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada inte kan följa undervisningen i grund skolan. Med hörselskada avses nedsättning av hörseln och talstörning som orsakats av sådan nedsättning. Annan tal- och språkstörning bete cknas talskada.

text: 13 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1986:576).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1976:1034).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1986:576).

text: Arbetets anordning

text: Allmänna grunder

text: Arbetet i specialskolan skall bedrivas i så nära överensstämmelse som möjligt med vad som gäller i grundskolan.

text: Föreskrifterna i

text: 4 kap. 15 § grundskoleförordningen (1988:655)

text: skall tillä mpas vid specialskolan.

text: Arbetet skall ordnas så

text: att synskadade elever övas i att vara självständigt verksamma och i att anpassa sig till synskadan och till omvärlden samt

text: att döva, hörselskadade och talskadade elever så långt möjligt lär sig svenska och övas i att nå kontakt med omvärlden.

text: Förordning (1988:827).

text: Samlad skoldag får efter beslut av styrelsen för skolenheten och inom ramen för tillgängliga medel införas vid specialskola. Föreskrifterna i

text: 4 kap.

text: och

text: 8 §§

text: grundskoleförordningen (1988:655)

text: skall därvi d tillämpas.

text: Förordning (1988:827).

cells: Döva, hörselskadade och talskadade elever

text: I specialskolan fördelas årskurserna på lågstadium, mellanstadium och högs tadium enligt följande.

text: För en elev eller en grupp av elever får institutet med samtycke av föräldrarna förlänga treårigt låg- eller mellanstadium med en årskurs. Frågan om förlängning bör bedömas med hänsyn till elevens utveckling oc h till vad som i övrigt är lämpligast för eleven.

text: Förordning (1991:1084).

text: Läroplan

text: Som läroplan för specialskolan gäller 1980 års läroplan för grundskolan med de ändringar och tillägg som Skolverket fastställer med hänsyn till elevernas funktionshinder och bestämmelserna i

text: 17 § andra stycket

text: samt

text: och

text: 28 §§

text: Förordning (1993:1189).

text: I timplanerna anges för vart och ett av specialskolans stadier antalet stadieveckotimmar för ämnen, ämnesgrupper och tillval.

text: I kursplanerna anges för varje ämne, ämnesgrupp eller tillvalskurs undervisningens syfte, mål och huvudmoment.

text: I läroplanens kommentarmaterial behandlas metoder för och erfarenheter av hur arbetet i skolan kan bedrivas.

text: För varje skolenhet skall finnas en arbetsplan enligt närmare föreskrift er och riktlinjer i läroplanen.

text: Vissa bestämmelser om ämnen m. m.

text: Ämnen på lågstadiet är idrott, matematik, orienteringsämnen, slöjd och sve nska. För synskadade elever tillkommer bild och form, engelska, hemkunskap, maskinskrivning och musik. För döva, hörselskadade och talskadade elever tillkommer bild, rytmik/drama och teckenspråk. I orienteringsämnen ingår samhälls- och naturorien tering samt moment från hemkunskap, slöjd och teknik samt antingen bild eller bild och form.

text: Ämnen på mellanstadiet är engelska, hemkunskap, idrott, matematik, orienterings ämnen, slöjd och svenska. För synskadade elever tillkommer bild och form, maskinskrivning och musik. För döva, hörselskadade oc h talskadade elever tillkommer bild, rytmik/drama och teckenspråk. Orienteringsämnena består av samhällsorienterande ämnen i vilka ingår geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap samt av naturorienterande ämnen i vilka ingår biologi, fysik, ke mi och teknik.

text: Ämnen på högstadiet är barnkunskap, engelska, hemkunskap, idrott, matematik , orienteringsämnen, slöjd och svenska. För synskadade elever tillkommer bild och form, maskinskrivning och musik. För döva, hörselskadade och talskadade elever tillkommer bild, rytmik/drama och teckenspråk. Orienteringsämnena består av samhällsorient erande ämnen i vilka ingår geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap samt av naturorienterande ämnen i vilka ing år biologi, fysik, kemi och teknik.

text: På högstadiet anordnas tillvalskurser i ämnena franska, tyska och hemspråk samt tillvalskurser på andra områden som styrelsen för skolenheten bestämmer enligt närmare föreskrifter i läroplanen. På högstadiet me ddelas undervisning i ämnena engelska och matematik enligt skilda kurser (

text: allmän och särskild kurs

text: Sedan upplysningar lämnats av skolan och efter samråd med eleven väljer elevens föräldrar tillvalskurs och kurs i engelska och matematik. För årskurs 10 får treårig kurs i språk väljas endast om eleven i lä gre årskurs deltagit minst ett år i den treåriga utbildningen i språket.

text: Förordning (1986:576).

text: Om särskilda skäl föreligger, får styrelsen för skolenheten jämka mellan stadierna i den föreskrivna fördelningen av antalet stadieveckotimmar i ämnen och ämnesgrupper. Den sammanlagda tiden för ett ämnee ller en ämnesgrupp i specialskolan får dock inte ändras.

text: på mellanstadiet under tid som motsvarar två stadieveckotimmar och

text: på högstadiet under tid som motsvarar fem stadieveckotimmar.

text: Fria aktiviteter anordnas

text: eleven har grundläggande kunskaper i hemspråket och

text: eleven behöver och önskar få hemspråksundervisning.

text: Om en elevs vårdnadshavare eller en av dem har ett annat språk än svenska som modersmål och använder det språket i sitt umgänge med eleven på sådant sätt att det språket utgör dagligt umgängesspråk fö r eleven (

text: hemspråk

text: ), skall hemspråksundervisning anordnas, förutsatt dessutom att

text: Hemspråksundervisning utgörs av undervisning i hemspråket som ämne samt studieha ndledning på hemspråket i annat eller andra ämnen.

text: Föreskrifterna i

text: 5 kap.

text: och

text: 12 §§

text: grundskoleförordningen (1988:655)

text: skall tillämpas vid specialskolan.

text: Förordning (1988:827).

text: Föreskrifterna om undervisning i samhällsorienterande och naturorienter ande ämnen i punkten 6 femte--

text: sjunde styckena

text: i föreskrifterna för timplaner i 1980 års läroplan för grundskolan skall tillämpas vid specialskolan.

text: Förordning (1992:809).

text: 27 § har upphävts genom förordning (1970:327).

text: I specialskolan anordnas studie- och yrkesorientering.

text: För varje elev i specialskolan anordnas praktisk arbetslivsorientering under 6--10 veckor.

text: En elev som inte kan tillägna sig praktisk arbetslivsorientering får i stället erhålla lämplig praktisk sysselsättning inom skolenheten.

text: Föreskrifterna om friluftsdagar i

text: 4 kap. 5 § grundskoleförordningen

text: (1988:6 55) skall tillämpas vid specialskolan.

text: En friluftsdag får tas i anspråk för att bereda eleverna en längre sammanhängand e ledighet.

text: Förordning (1991:1084).

text: Av

text: 7 kap. 4 § skollagen (1985:1100)

text: framgår att utbildningen i special skolan skall vara avgiftsfri för eleverna och att dessa utan kostnad skall ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning.

text: I specialskolorna används läromedel med den innebörd som anges i

text: 1 kap. 2 §

text: grun

text: dskoleförordningen (1988:655)

text: . Särskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervisningen har tillgång till läromedel som täcker väsentliga delar av ett ämne, en ämnesgrupp eller ett kursmoment enligt läroplanen och som är ägnade att ge fasthet och sammanhang i s tudierna.

text: Förordning (1992:809).

text: 31 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: Klasser m. m.

text: Eleverna fördelas på klasser och grupper. Klasser sammanförs till arbetsen heter. Till en arbetsenhet kan föras två eller flera klasser i en årskurs, i flera årskurser på samma stadium eller i flera årskurser på olika stadier vid en skolenhet.

text: Styrelsen för skolenheten bör verka för att eleverna fördelas så, att klasserna erhåller en så allsidig social sammansättning som möjligt.

text: Lärotider m. m.

text: Läsåret omfattar 40 veckor (

text: 280 dagar

text: En lektion omfattar 40 minuter.

text: I fråga om lärotider m. m. skall i övrigt

text: 4 kap.

text: och

text: 15 §§

text: grund

text: skoleförordningen (1988:655)

text: tillämpas vid specialskolan.

text: Förordning (1992:809).

text: Schema m. m.

text: Föreskrifterna om schema i

text: 4 kap. 3 § grundskoleförordningen (1988:655)

text: sk all tillämpas vid specialskolan.

text: Rektor skall efter samråd med lärarna fastställa plan för friluftsverksamheten.

text: Förordning (1988:827).

text: Svenska som andraspråk

text: elever som har ett annat språk än svenska som hemspråk,

text: elever som har svenska som hemspråk och som har tagits in från skolor i utlan det,

text: invandrarelever som har svenska som huvudsakligt hemspråk.

text: Undervisning i svenska som andraspråk skall om det behövs anordnas för

text: Undervisning i svenska som andraspråk är obligatorisk för elever som behöver und ervisningen.

text: Förordning (1992:809).

text: Stödundervisning

text: Stödundervisning får anordnas i stället för undervisningen enligt timplanen eller som komplement till sådan undervisning för elever, som önskar ändra studieinriktning eller som i övrigt har behov av extra stöd från skolans sida under viss begränsad tid.

text: Stödundervisning kan också ges elever som företräder eleverna vid sådan samverka n som avses i

text: 62 a §

text: samt elevskyddsombud, om de gått miste om lektioner på grund av sina uppdrag och behöver stödundervisning .

text: Förordning (1991:1084).

text: Specialundervisning

text: För elever som har behov av särskilt stöd anordnas specialundervisning inom arbetsenheten eller klassen eller jämsides med vanlig undervisning. Sistnämnda form av specialundervisning skall samordnas med vanlig undervisning (

text: samordnad specialundervisning

text: Föreskrifter om möjlighet till särskild läkarundersökning finns i

text: 14 kap. 3 §

text: an dra stycket

text: skollagen (1985:1100)

text: Frågor om uttagning avgörs av rektor. Har rektor och elevens föräldrar olika up pfattningar om lämpliga åtgärder, skall ärendet överlämnas till styrelsen för skolenheten för avgörande. Förordning (

text: Särskild undervisning

text: I

text: 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om särskild und ervisning.

text: Huvudmannen för ett sjukhus, ett barnhem eller en motsvarande institution får i skolhuvudmannens ställe anordna särskild undervisning för skolpliktiga barn som vistas på institutionen, om berörda huvud män kommer överens om det.

text: Bestämmelser i denna förordning om styrelsen för skolenheten gäller i tillämplig a delar också för sådana huvudmän och för institutionens ledning.

text: Förordning (1992:809).

text: 37 § har upphävts genom förordning (1986:576).

text: Anpassad studiegång

text: Föreskrifterna om anpassad studiegång i

text: 5 kap. 21 §

text: grundskoleförordninge n (

text: ) skall tillämpas vid specialskolan.

text: Förordning (1988:827).

text: Elever

text: Intagning och placering av elever

text: I

text: 3 kap. 4 § skollagen (1985:1100)

text: finns föreskrifter om intagning av eleve r i specialskolan.

text: Förordning (1991:1084).

text: En styrelse som beslutat ta in en elev i specialskolan skall placera eleven vid skolenheten. Om det är lämpligare, får eleven placeras vid någon annan skolenhet. Beslut härom meddelas av styrelsen för denna skolenhet efter framställning från den styrelse som beslutat ta in eleven.

text: Beslut att flytta en elev till någon annan skolenhet meddelas av styrelsen för d enna skolenhet efter framställning från styrelsen för den skolenhet vid vilken eleven är placerad.

text: barnet vistas i Sverige i avvaktan på beslut i ärende om uppehållstillstånd e ller under liknande omständigheter eller

text: det finns andra särskilda skäl, såsom att barnet är svenskspråkigt.

text: Styrelsen för en skolenhet får i enskilda fall medge att ett barn tas emot i specialskolan, trots att barnet inte är bosatt i Sverige, om

text: Elever som tas emot i specialskolan med stöd av denna paragraf har inte rätt att av statliga medel få ersättning för resor mellan skolan och hemorten i utlandet.

text: Förordning (1992:809).

text: och

text: 42 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1986:576).

text: Betyg, uppflyttning och prövning

text: Föreskrifterna om uppflyttning, betyg och prövning i 6 kap. 3--21 och

text: 26 §

text: grundskoleförordningen (1988:655)

text: skall tillämpas vid specialskolan. Därvid skall föreskrifter om årskurserna 7, 8 och 9 i stället gälla årskurserna 8, 9 och 10 i specialskolan.

text: Förordning (1988:827).

text: Ledighet

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan del ta i skolans verksamhet under skoldagen skall detta snarast anmälas till skolan. Styrelsen för skolenheten får föreskriva att intyg om anledningen till frånvaro skall lämnas.

text: Om särskilda skäl föreligger, får rektor bevilja en elev ledighet högst 30 dagar under läsåret utöver föreskrivet antal lovdagar.

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från lektioner och annat skolarbete som behövs för uppdraget. Rektor beslutar om sådan ledighet. Fö rordning (

text: Elevernas uppförande m. m.

text: Eleverna skall rätta sig efter de ordningsregler som utfärdas av styrelsen för skolenheten eller rektor.

text: Föreskrifterna om åtgärder för elevers tillrättaförande i

text: 6 kap.

text: och

text: 25 §§

text: g

text: rundskoleförordningen (1988:655)

text: skall tillämpas vid specialskolan.

text: Förordning (1988:827).

text: 46 § har upphävts genom förordning (1986:576).

text: 47 § har upphävts genom förordning (1975:159).

text: 48 § har upphävts genom förordning (1986:576).

text: 49 § har upphävts genom förordning (1975:159).

text: 50 § har upphävts genom förordning (1986:576).

text: Styrelse

text: Styrelsen skall ha allmän tillsyn över och vård om skolenhetens angelägenh eter.

text: Särskilt åligger det styrelsen att

text: i den mån sådant ej ankommer på annan ombesörja de angelägenheter i fråga om sk olenheten som är att hänföra till förvaltning och verkställighet,

text: tillse att verksamheten vid skolenheten bedrivs ändamålsenligt och att gällande föreskrifter iakttas,

text: utfärda de föreskrifter som fordras utöver vad som föreskrivits av regeringen, R iksrevisionsverket, Skolverket eller institutet,

text: främja pedagogiska försök och lärarnas fortbildning,

text: verka för samarbete mellan hem och skola,

text: till institutet avlämna förslag till anslagsframställningar samt räkenskaps- och redovisningshandlingar samt fastställa årsbokslut.

text: Det åligger styrelsens ledamöter att skaffa sig personlig kännedom om verksamhe ten vid skolenheten.

text: Förordning (1991:1084).

text: Styrelsen får uppdra åt rektor att besluta på styrelsens vägnar i visst äre nde eller viss grupp av ärenden.

text: Beslut som rektor fattar på grund av uppdrag enligt

text: första stycket

text: skall anmäla s vid styrelsens nästa sammanträde.

text: I viktigare frågor rörande elevernas uppförande och ordning bör styrelsen samarbeta med socialnämnden.

text: I frågor rörande elevernas fritidssysselsättning bör styrelsen samarbeta med socialnämnden eller annan kommunal nämnd som handlägger sådana frågor och med ungdomsorganisationerna på orten.

text: Styrelsen består av ordförande och sex andra ledamöter.

text: Ordföranden och ledamöterna samt ersättare utses av institutet för högst fyra å r.

text: Styrelsen väljer vice ordförande. Rektor är föredragande i styrelsen.

text: Förordning (1991:1084).

text: 55 § har upphävts genom förordning (1970:579).

text: Ledamot av styrelsen får inte närvara vid handläggningen av ärenden som per sonligen rör honom själv eller någon honom närstående som avses i

text: 4 kap. 13 § 2 rättegångsbalken

text: Två personalföreträdare har rätt att närvara och yttra sig vid styrelsens s ammanträden. Därvid tillämpas föreskrifterna om jäv i

text: 13 § personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: Personalföreträdarna och ersättare för dem utses för ett år i sänder av styrels en efter förslag av de arbetstagarorganisationer som har medlemmar bland de anställda vid specialskolan. Organisationerna skall om möjlig t avge ett gemensamt förslag.

text: Förordning (1988:827).

text: Vid handläggning av frågor om yrkesval eller praktisk utbildning för döva, hörselskadade eller talskadade elever har konsulenten för döva rätt att närvara och delta i överläggningarna men inte i besluten.

text: Styrelsen bör bereda representant för föräldraförening tillfälle att närvara vid styrelsens sammanträden.

text: Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden.

text: Konsulenten för döva skall underrättas om sammanträde vid vilket fråga som avses i

text: 58 § första stycket

text: skall behandlas.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst tr e andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1986:996).

text: Vid sammanträde med styrelsen förs protokoll.

text: Förordning (1986:996).

text: Samverkansformer

text: I

text: 62 a

text: och

text: 62 c

text: 62 e §§

text: finns allmänna föreskrifter om samverkan mellan ol ika intressegrupper och särskilda föreskrifter om elevvårdskonferens och klassråd.

text: Förordning (1991:1084).

text: Formerna för samverkan mellan olika intressegrupper inom rektors arbetsom råde skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller i den mån det inte enligt författning eller kollekti vavtal gäller särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Förordning (1991:1084).

text: 62 b § har upphävts genom förordning (1991:1084).

text: För varje skolenhet skall det finnas en elevvårdskonferens för att behand la elevvårdsfrågor.

text: rektor,

text: den studierektor som ansvarar för den berörde elevens studier,

text: företrädare för elevvården,

text: berörd klassföreståndare och annan berörd personal.

text: I elevvårdskonferensen skall som ledamöter ingå

text: Rektor beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektor eller den arbetstagare som rektor utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och y ttrar sig vid sammanträdena.

text: Förordning (1991:1084).

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är nä rvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen förs protokoll.

text: Förordning (1991:1084).

text: För varje klass i specialskolan skall det finnas ett klassråd, om styrels en bedömer det lämpligt.

text: Ledamöter i klassrådet är samtliga elever i klassen och deras klassföreståndare.

text: Klassrådet skall behandla frågor som är av gemensamt intresse för klassens eleve r.

text: Förordning (1991:1084).

text: Personal

text: Allmänna bestämmelser

text: Personal vid specialskolan tillsätts av styrelsen för skolenheten. För ordning (1992:809).

text: 64 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: Skolledning

text: För ledningen av utbildningen i specialskolorna skall det finnas rektorer. För att biträda rektorerna skall det finnas studierektorer.

text: Vid varje skolenhet finns det en tjänst som rektor och minst en tjänst som studierektor.

text: Behörig till en sådan tjänst är den som uppfyller kraven i

text: 2 kap. 2 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: När styrelsen för en skolenhet avser att anställa en rektor eller en studierektor skall

text: 8 §§

text: anställningsförordningen (1994:373)

text: tillämpas.

text: Förordning (1994:890).

text: Rektorn skall hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan. De t åligger rektorn att särskilt verka för att utbildningen utvecklas.

text: se till att eleverna får vård såväl i skolarbetet som under fritiden,

text: utöva tillsyn över elever som får undervisning utanför skolenheten,

text: i samråd med vårdnadshavarna och berörda myndigheter verka för lämplig arbets placering eller fortsatt utbildning efter avslutad skolgång i specialskolan. Förordning (

text: I fråga om eleverna skall rektorn särskilt

text: 67 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: Styrelsen för skolenheten skall besluta i fråga om rektors och studier ektors undervisningsskyldighet.

text: Förordning (1992:809).

text: Rektor och studierektor är skyldiga att medverka vid lärarutbildning. Föror dning (1992:809).

text: 70 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: 71 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: 72 § har upphävts genom förordning (1986:809).

text: Lärare

text: 73 §

text: Styrelsen för skolenheten får inrätta lönetjänster som lärare och a rvodestjänster som timlärare vid specialskolan i den omfattning som fordras för att uppehålla undervisningen.

text: Förordning (1992:809).

text: 73 a § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: För lärare med en tjänst som tillsatts med konstitutorial eller med ett såd ant förordnande på vilket äldre bestämmelser om konstitutorial skall tillämpas skall tjänstgöringen tills vidare vara förlagd ti ll en viss specialskola. Förläggningen av tjänstgöringen får ändras om det fordras på grund av omorganisation av specialskolan eller om det a nnars finns särskilda skäl till det.

text: Förordning (1992:809).

text: Lärare är skyldiga att fullgöra uppgifter som hör samman med den ut bildning som deras tjänstgöring omfattar samt andra uppgifter som ligger inom ramen för deras yrkeskvalifikationer och som stä mmer överens med deras roll enligt läroplan eller föreskrifter i andra författningar.

text: Förordning (1992:809).

text: vara klassföreståndare enligt

text: 77 §

text: vara huvudlärare samt att förestå institution,

text: biträda vid lärarutbildning vid den specialskola där läraren tjänstgör. Föror dning (1992:809).

text: En lärare är på uppdrag skyldig att

text: Klassföreståndaren har det allmänna ansvaret för en klass eller en särskild undervisningsgrupp. Klassföreståndaren skall särskilt leda elevvården inom klassen.

text: Klassföreståndaren skall biträda skolledningen i frågor som rör klassen eller gr uppen.

text: Förordning (1992:809).

text: I en lönetjänst som lärare får det som fyllnadstjänstgöring ingå tj änstgöring som lärare vid någon annan skolform inom det offentliga skolväsendet. I en tjänst som lärare i musik får det även ingå fy llnadstjänstgöring vid en kommunal musikskola.

text: Förordning (1992:809).

text: 78 a § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: i tjänsten yngre sådana lärare,

text: lärare som är förordnade tills vidare eller har tidsbegränsat förordnande,

text: lärare vid andra skolor eller läroanstalter.

text: Förordning (1992:809).

text: En lärare med en tjänst som tillsatts med konstitutorial eller med ett föro rdnande på vilket äldre bestämmelser om konstitutorial skall tillämpas skall, om det inte finns särskilda skäl till avvikelse, ha före träde till tjänstgöring vid den specialskola där tjänsten är inrättad framför

text: Vid tillsättning av tjänst som lärare skall föreskrifterna om anställning av lärare i

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: tillämpas, om något annat inte följer av

text: andra stycket

text: Timlärare som uppfyller kraven enligt

text: 2 kap. 4 § skollagen

text: får förordnas tills vidare längst till en viss tidpunkt under läsåret. I annat fall skall förordnandet meddelas tills vidare dock längst till en viss tidpunkt under terminen.

text: När en lärartjänst skall tillsättas bör styrelsen för skolenheten anmäla detta till den offentliga arbetsförmedlingen, om det inte framstår som onödigt. Om ingen sådan anmälan görs skall tjänsten förklaras ledig genom anslag i vederbörande skola.

text: Förordning (1993:551).

text: 81 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: 82 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: 85 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1967:252).

text: Övrig personal

text: I

text: 14 kap. 2 § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: föreskrivs att d et för skolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska.

text: Vid specialskolan finns tjänster för annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: Vid tillsättning av tjänster som avses i denna paragraf skall bestämmelserna om tillsättning i

text: 80 § tredje stycket

text: tillämpas.

text: Förordning (1992:809).

text: 86 a § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: 87 § har upphävts genom förordning (1992:809).

text: 88 § har upphävts genom förordning (1982:745).

text: 89 § har upphävts genom förordning (1991:1084).

text: 90 § har upphävts genom förordning (1986:576).

text: 97 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1084).

text: 98 § har upphävts genom förordning (1978:619).

text: Vikariat m. m.

text: Vikariat på tjänster som rektor och studierektor får tidsbegränsas utan de begränsningar som anges i lagen (

text: ) om anställningsskydd.

text: Förordning (1992:809).

text: En lärare har rätt att på begäran få tjänstgöringsbetyg. För lärare som u nder läsåret tjänstgjort högst 60 dagar får i stället intyg utfärdas om tjänstgöringens art och omfattning.

text: Förordning (1992:809).

text: 100 § har upphävts genom förordning (1991:1084).

text: Överklagande

text: fråga om att tillsätta en tjänst eller ett vikariat,

text: ändring av tjänstgöringens förläggning för en lärare med stöd av

text: 74 §

text: en lärares fyllnadstjänstgöring.

text: Beslut av styrelsen för en skolenhet i personalärenden enligt denna förordning får överklagas hos institutet, om beslutet gäller

text: Beslut i andra ärenden enligt denna förordning än personalärenden får överklagas hos institutet.

text: Förordning (1993:551).

text: 102 § har upphävts genom förordning (1991:1084).

text: Beslut av institutet i ett överklagat ärende får inte överklagas.

text: Beslut av institutet i andra ärenden enligt denna förordning får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1991:1084).

text: 102 b § har upphävts genom förordning (1991:1084).

text: Av

text: 23 § förvaltningslagen (1986:223)

text: följer att en skrivelse med överklag ande skall ges in till den myndighet som har meddelat beslutet.

text: Förordning (1987:720).


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-5, 18, 29-31 §§

dcterms:identifier: SFS 1965:486 i lydelse enligt SFS 1992:1097

dcterms:title: Biskopsvalsförordning (1965:486)

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Allmänna bestämmelser

text: När en tjänst som ärkebiskop, biskop eller biträdande biskop blir ledig, skall domkapitlet genast anmäla detta hos regeringen.

text: Förordning (1990:904).

text: Sedan regeringen förordnat om biskopsval, skall domkapitlet vidtaga förberedande åtgärder för valet.

text: Valet äger rum under domkapitlets inseende.

text: Förordning (1977:935).

text: Annat biskopsval än val av ärkebiskop förrättas inom tre månader från den dag då regeringen förordnade om valet.

text: Valet bör börja samtidigt på valdagen i stiftets samtliga kontrakt.

text: Förordning (1990:904).

beteckning: 4 §

text: Förrättas elektorsval av kyrkoråd eller församlingsdelegerade, gälla förordningens bestämmelser om kyrkofullmäktiges ordförande i stället kyrkorådets eller församlingsdelegerades ordförande.

text: Förordning (1992:1097).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1990:904).

type: upphavd

beteckning: 6 §

text: Domkapitlets kungörelse om valet skall innehålla uppgifter om tiden för biskopsvalet, senaste dagen för elektorsvalet och om vilka åtgärder i övrigt som skall vidtas inom stiftet med anledning av valet.

text: Förordning (1992:1097).

beteckning: 7 §

text: stiftsstyrelsens ledamöter,

text: kyrkofullmäktiges ordförande i varje pastorat,

text: kontraktsprosten i varje kontrakt.

text: Domkapitlet skall skicka kungörelsen till

text: övriga domkapitel,

text: de ledamöter av Svenska kyrkans centralstyrelse som avses i

text: 45 kap. 3 § andra stycket kyrkolagen (1992:300)

text: Förordning (1992:1097).

text: Vid ärkebiskopsval skall kungörelsen dessutom skickas till

beteckning: 8 §

text: Domkapitlet skall tillställa varje kontraktsprost förteckning över de röstberättigade prästerna i kontraktet.

text: Val av elektorer

beteckning: 9 §

text: Samtidigt som kungörelse om biskopsvalet utfärdas skall domkapitlet underrätta kyrkofullmäktiges ordförande om det antal elektorer som skall utses i pastoratet. Antalet beräknas med hänsyn till förhållandena den dag då kungörelsen utfärdas.

text: 10 § har upphävts genom förordning (1992:1097).

text: Inträffar före elektorsvalet sådan ändring att beräkningen av antalet elektorer rubbas, skall domkapitlet genast underrätta kyrkofullmäktiges ordförande om detta.

text: Protokoll över elektorsval justeras genast.

text: Underrättelse om utgången av valet tillställes så snart som möjligt och senast den dag domkapitlet bestämmer de valda, domkapitlet och kontrakts- prosten i kontraktet genom utdrag av protokollet.

text: Av protokollsutdraget skall framgå vilka som deltagit i valet samt de valdas namn och postadress. Har val av suppleanter ej skett proportionellt, skall av protokollet framgå i vilken ordning suppleanterna skola kallas till biskopsvalet.

text: Har elektorsval förrättats med slutna sedlar, skall av protokollet framgå det antal sedlar som avgetts vid valet, namnen på dem som fått röster vid valet samt rösttalet för var och en av dem.

text: Valsedlar vid elektorsval inläggas i ett omslag som förseglas under minst två närvarandes sigill. Valsedlarna förvaras till dess biskopsvalet vunnit laga kraft.

text: Biskopsvalets förrättande

text: Valförrättare är i domkapitlet den som för ordet där.

text: I varje kontrakt hålles valet i den av kontraktets kyrkor som kontraktsprosten bestämmer.

text: Kallelse till valet utfärdas senast två veckor före valdagen av kontraktsprosten till de i kontraktet röstberättigade prästerna och elektorerna.

text: I kallelsen anges dag och klockslag för valet samt plats för detta. Vidare erinras om möjligheten för präst att utöva rösträtt före valet och om skyldigheten för elektor att anmäla förfall enligt

text: 16 §

text: denna förordning.

text: Förordning (1990:904).

text: Är elektor hindrad att infinna sig vid valet, skall han så snart som möjligt anmäla det till kontraktsprosten. Denne skall genast kalla den suppleant som skall inträda i elektorns ställe.

text: Präst, som utövar sin rösträtt före valet, skall lägga sin valsedel i ett valkuvert och tillsluta detta samt i närvaro av ett vittne lägga valkuvertet i ett yttre kuvert som han omedelbart tillsluter.

text: På det yttre kuvertet skall prästen skriva förklaring att röstningen skett enligt

text: första stycket

text: och underteckna förklaringen. Vid namnet skall prästen uppge den tjänst han innehar eller uppehåller på förordnande.

text: Vittnet skall på det yttre kuvertet intyga att prästen egenhändigt undertecknat förklaringen samt ange ort och dag för intyget. Vittne må ej vara prästens make och ej heller barn till prästen eller dennes make.

text: Valförsändelsen sändes till kontraktsprosten som medför den till valförrättningen i oöppnat skick.

text: Vid valförättningens början skall de röstberättigade ropas upp.

text: Valförrättaren skall sedan läsa upp

text: 45 kap.

text: 21 §§

text: kyrkolagen (1992:300)

text: och

text: 26 §

text: denna förordning.

text: Före röstningen skall de röstberättigade få skälig tid för överläggningar.

text: Förordning (1992:1097).

text: Röstning sker efter upprop.

text: Varje röstberättigad avger till valförrättaren en valsedel som är innesluten i valkuvert.

text: Har valförrättaren mottagit valförsändelse som avses i

text: 17 §

text: , öppnar han försändelsen i samband med röstningen. Valkuvertet som finnes i försändelsen lägger han i oöppnat skick bland övriga valkuvert som avges vid förrättningen. Uppfyller försändelsen ej föreskrifterna i

text: 17 §

text: , öppnas den ej.

text: Valkuvert som användas vid valet skola vara av ogenomskinligt papper, lika till storlek och beskaffenhet samt försedda med ändamålsbeteckning som domkapitlet bestämmer.

text: Domkapitlet sänder valkuvert till valförrättaren i god tid före valet.

text: Valförrättaren skall vid valet hålla valkuvert tillgängliga för de röstande. På begäran av röstberättigad präst skall han tillställa denne valkuvert i god tid före valet.

text: När röstningen avslutats, räknas valkuverten utan att öppnas. Valkuverten och valförsändelse, som ej öppnats, läggas i hållfast omslag som förseglas under minst två närvarandes sigill och förses med påskrift om valet.

text: Vid valförrättningen föres protokoll av valförrättaren eller av annan på valförrättarens ansvar.

text: I protokollet antecknas namnen på dem som deltaga i valet och antalet valkuvert som avges. Öppnas ej valförsändelse, antecknas detta.

text: I protokollet sättas de sigill som finnas på omslaget med valkuvert.

text: Protokollet uppläses av valförrättaren. Dess riktighet bestyrkes av honom och två av dem som deltagit i valet. Härefter förklarar valförrättaren förrättningen avslutad.

text: Valprotokollet och omslaget lämnas så snart som möjligt till det domkapitel som sammanräknar rösterna. Sändas handlingarna med posten, skall det ske som värdepost. Till dess detta sker förvaras handlingarna på betryggande sätt.

text: Röstsammanräkning m. m.

text: Domkapitlet sammanräknar rösterna inom tio dagar från valdagen.

text: Vid sammanräkningen granskas valprotokollen. Sigillen på omslagen jämföras med de sigill som finnas i protokollen. Finnes ej anledning antaga att omslag öppnats sedan det blivit tillslutet, brytes förseglingen. I annat fall lämnas omslaget orubbat.

text: Valsedlarna uttagas därefter ur valkuverten och granskas. Domkapitlet prövar därvid valsedlarnas giltighet och meddelar de beslut som granskningen föranleder.

text: Valsedel är ogiltig, om

text: till sedeln använts annat än vitt papper,

text: på sedeln finnes kännetecken som uppenbarligen anbragts där med avsikt,

text: sedeln upptar annat antal namn än tre,

text: sedeln upptar namnen på annat sätt än i följd, det ena under det andra,

text: sedeln upptar namn på person som inte är behörig till biskopstjänst,

text: av namn på sedeln ej fullt tydligt framgår vem som avses.

text: Finnas i ett valkuvert två likalydande valsedlar, räknas endast en sedel. Finnas i ett valkuvert två sedlar, som ej äro likalydande, eller finnas i ett valkuvert flera än två valsedlar, äro de alla ogiltiga. Finnes i valkuvert med valsedel även annat än sådan sedel, är valsedeln ogiltig.

text: Förordning (1990:904).

text: Efter granskningen sammanräknar domkapitlet rösterna.

text: Efter sammanräkningen läggas de giltiga valsedlarna i ett omslag och de ogiltiga i ett annat omslag. Omslagen förses med minst två närvarandes sigill.

text: Valsedlarna och valförsändelse, som ej öppnats, förvaras hos domkapitlet till dess valet vunnit laga kraft.

text: Över röstsammanräkningen föres protokoll. I detta antecknas namnen på dem som fått röster vid valet samt rösttalet för var och en av dem. Därvid anges för varje namn det antal röster som avgetts för namnet som första namn, som andra namn eller som tredje namn.

text: Protokollet justeras genast.

text: Domkapitlets förslag till biskopstjänsten anslås på domkapitlets anslagstavla.

text: Förordning (1990:904).

text: När ett förslag till tjänst som ärkebiskop, biskop eller biträdande biskop har upprättats skall domkapitlet anmoda dem som har förts upp på förslaget att lämna en styrkt meritförteckning.

text: Förordning (1990:904).

text: När biskopsvalet och domkapitlets förslag till biskopstjänsten har vunnit laga kraft, skall domkapitlet till regeringen sända in protokollet över röstsammanräkningen, domkapitlets förslag och meritförteckningarna för dem som har förts upp på förslaget.

text: Förordning (1990:904).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungörelse (1965:510) om nya sedlar på etthundra kronor

text: Kungl. Maj:t har, på framställning av fullmäktige i riksbanken, funnit gott kungöra, att sedlar på etthundra kronor av ny typ, godkänd av fullmäktige, komma att från riksbanken utlämnas i allmänna rörelsen från och med dag som fullmäktige bestämma.

text: Den nya sedeln har följande storlek, beskaffenhet och utseende.

text: /k/ Storlek: /-k/

text: Sedeln är 140 mm lång och 82 mm bred.

cells: Sedelns /k/ framsida /-k/ upptager ytterst till vänster en talong, omfattande ungefär en fjärdedel av sedelns yta. Denna är i övrigt, frånsett ytterkanterna, försedd med tryck.

text: /k/ Tryck: /-k/

text: Upptill på sedeln äro tryckta orden SVERIGES RIKSBANK.

cells: På vänstra delen av tryckytan finnes en rosett i konstgravyr med valörsiffran 100. Omedelbart därunder är tryckt texten HINC ROBUR ET SECURITAS.

text: På högra delen av tryckytan finnes en bild av Konung Gustav II Adolf i profil med ansiktet vänt åt vänster; till höger om bilden är texten GUSTAV II ADOLF 1611-1632 lodrätt inplacerad.

text: I övre och nedre högra hörnen av tryckytan är placerad valörsiffran 100. Omedelbart under kungabilden och rosetten i konstgravyr löper ett band med texten ETTHUNDRA KRONOR. Under detta band äro inplacerade bladornament och konstgravyrer, över vilka äro tryckta två namn i faksimile.

text: Tryckytan täckes i övrigt av vertikala våglinjer.

text: Upptill på talongen finnes en kostgraverad rosett, som i sitt mittparti innehåller valörsiffran 100. Nedtill på talongen äro sedelns tryckår och nummer angivna.

text: Trycket är i brunröd färg. Tryckytans våglinjer och rosetten samt konstgravyrerna och vänstra delen av bladornamenten under bandet äro dock i blå och grå färg. Tryckår och nummer äro i blå färg.

text: Sedelns /k/ baksida /-k/ upptager till höger en talong, på vilken upptill och nedtill är placerad valörsiffran 100. Ytan upptager i övrigt motiv avseende regalskeppet Wasa: till höger en lodrätt stående sköld innehållande lilla riksvapnet, i mitten regalskeppet sett från sidan med stäven vänd åt höger, däröver galjonsfiguren, som föreställer frampartiet av ett lejon, likaledes sedd från sidan och vänd åt höger samt till vänster ett manshuvud sett framifrån. Omedelbart till höger om vapenskölden är texten REGALSKEPPET WASA 1628 lodrätt inplacerad. Till vänster om den sålunda dekorerade ytan och nedtill på sedeln äro placerade konstgraverade ornament. Nedtill till vänster finnes valörsiffran 100.

text: Trycket är i blå, röd, brun och grå färg.

text: /k/ Papper: /-k/

text: Papperet är svagt blåtonat och i talongen försett med ett lodrätt band av vattenmärken föreställande Axel Oxenstierna i halvprofil med ansiktet vänt inåt sedelns mitt.

text: Genom framsidans konstgraverade rosett är i papperet inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd vilken framträder på sedeln som en rak mörk linje.


dcterms:title: Kungörelse (1965:533) om garanti för vissa obligationslån

rdfs:label: Finansdepartementet BA

text: Kungl. Maj:t har funnit gott kungöra, att Kungl. Maj:t /k/ dels /-k/ fastställt fullmäktiges i riksgäldskontoret beslut att utfärda obligationer till svenska statens 5 1/4 % obligationslån av den 18 mars 1964, svenska statens 5 3/4 % obligationslån av den 19 mars 1964, svenska statens 6 % obligationslån av den 17 mars, den 9 november och den 17 december 1964, svenska statens premieobligationslån, B-lånet, samt 1965 års premieobligationslån, /k/ dels /-k/ meddelat garanti för dessa lån på sammanlagt nominellt en miljard åttahundratrettio miljoner fyrahundrasextiotusen kronor.


text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1966, då kungörelsen den 27 april 1962 (nr 141) angående beräknande av skatteunderlag för fastställande av statsbidrag i vissa fall m. m. skall upphöra att gälla. Äldre bestämmelser skola dock alltjämt tillämpas vid beräkning av skatteunderlag enligt 1965 eller tidigare års taxeringar.

dcterms:title: Kungörelse (1965:537) om beräkning av skatteunderlag vid bestämmande av statsbidrag i vissa fall

cells: Kungl. Maj:t har, med stöd av riksdagens beslut, funnit gott förordna som följer.

cells: När statsbidrag till kommun bestämmes i förhållande till skatteunderlaget i kommunen, gäller som skatteunderlag för visst år det antal skattekronor och skatteören, som vid samma års taxering påförts de skattskyldiga, med tillägg av det antal skattekronor som staten skall tillskjuta enligt förordningen den 3 juni 1965 (nr 268) om skatteutjämningsbidrag och som jämte antalet skattekronor och skatteören enligt taxeringen ligger till grund för beslut om utdebitering för det följande året.


dcterms:title: Sjöfartsstyrelsens Kungörelse (1965:56) angående svenskt utprickningssystem

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: I enlighet med överenskommelse träffad mellan regeringarna i Danmark, Finland, Norge och Sverige angående utprickning i de nordiska farvattnen sker inom farvatten, där svensk myndighet ansvarar för utprickningen, denna enligt följande:

text: Utmärkning i öppen sjö

text: 1) Prickar (remmare).

text: A. Utmärkning av grund.

text: Grund i öppen sjö utprickas enligt kardinalsystemet, vilket innebär att en pricks utseende är beroende av dess bäring från det grund den utmärker. Bäringen hänföres till närmaste kardinalstreck (N, O, S eller V).

text: Nord om grund: Vit prick med ett svart bälte och ett svart toppmärke av triangulärt utseende och med spetsen uppåt.

text: Ost om grund: Vit-röd prick med två röda toppmärken av triangulärt utseende och med spetsarna mot varandra samt baserna uppåt och nedåt.

text: Syd om grund: Röd prick med ett rött toppmärke av triangulärt utseende och med basen uppåt.

text: Väst om grund: Svart-vit prick med två svarta toppmärken av triangulärt utseende och med baserna mot varandra samt spetsarna uppåt och nedåt.

text: 2) Bojar.

text: Prickarna kan därjämte förses med ett eller två märken av klotformigt utseende samt med samma färg som toppmärkena och placerade under dessa.

text: Nord och väst om grund: Svarta bojar.

text: Syd och ost om grund: Röda bojar.

text: B. Utmärkning av mitten av en farled, exempelvis en minsvept led.

text: Svart-röd prick med ett svart-rött toppmärke av klotformigt utseende (klotprick); såväl prick som toppmärke har färgerna i horisontala fält. Under toppmärket kan förekomma ytterligare ett klotformigt märke med samma färg som toppmärket. Förekommande bojar är svart-röda med färgerna i vertikala fält på bojkroppen och i horisontala fält på bojens övre delar.

text: Utmärkning inomskärs

text: A. Utmärkning av farled.

text: Vid utmärkning av farled inomskärs tillämpas ett kombinerat kardinal- och lateralsystem, vilket innebär att prickning sker med hänsyn till farledens huvudriktning. Sjöfartsstyrelsen fastställer farledernas huvudriktning. Endast nord-sydlig eller ost-västlig huvudriktning förekommer; se ''Svensk Lots'' del. I--IV. Vid gång i en och samma farled har man alltid samma slags prickar eller bojar på samma sida, oavsett om farleden i vissa ledavsnitt väsentligt avviker från den fastställda huvudriktningen.

text: På norra och västra sidan av farleden: Röd prick med ett rött toppmärke av triangulärt utseende och med basen uppåt (trattprick); förekommande bojar är röda.

text: På södra och östra sidan av farleden: Svart-vit prick antingen utan toppmärke (slätprick) eller ock med ett svart toppmärke av triangulärt utseende och med spetsen uppåt (konprick); förekommande bojar är svarta.

text: Trattprickar och konprickar kan under toppmärket ha antingen ytterligare ett märke av samma utseende som toppmärket eller ett klotformigt märke av samma färg som toppmärket.

text: B. Utmärkning av i en farled beläget, begränsat grund, som kan passeras på båda sidor.

text: Till förekommande av misstag rörande prickars och bojars betydelse vill Sjöfartsstyrelsen rekommendera de sjöfarande att genom sjökortet göra sig underrättade om på vilken sida prickar och bojar skall tagas.


text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1966, då kungörelsen den 21 april 1939 (nr 144) angående statistiska uppgifter om vägtrafikolyckor skall upphöra att gälla. Bestämmelserna i den äldre kungörelsen äga dock fortfarande tillämpning i fråga om olycka som inträffat före den 1 januari 1966.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3 §§

dcterms:identifier: SFS 1965:561 i lydelse enligt SFS 2014:1244

dcterms:title: Kungörelse (1965:561) om statistiska uppgifter angående vägtrafikolyckor

rdfs:label: Infrastrukturdepartementet RST TM

text: Om en vägtrafikolycka med personskada har inträffat, ska Polismyndigheten rapportera det till Transportstyrelsen snarast och senast sju dagar efter det att Polismyndigheten fått kännedom om olyckan.

text: Förordning (2014:1244).

text: Om ett dödsfall har inträffat till följd av en vägtrafikolycka, ska Polismyndigheten rapportera det till Transportstyrelsen snarast och senast fem dagar efter det att Polismyndigheten fick kännedom om dödsfallet. Rapporteringen ska avse vägtrafikolyckor då någon avlidit vid olyckan eller som en följd av en sådan olycka inom 30 dagar från olyckstillfället.

text: Förordning (2014:1244).

text: Transportstyrelsen får efter samråd med Trafikanalys och Polismyndigheten meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för rapporteringen.

text: Förordning (2014:1244).


text: 1994:297 har upphävts genom lag (1994:1659).

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: upph. 9 §; ändr. 1, 8 §§

rpubl:andrar: upph. övergångsbest. till 1994:297

dcterms:identifier: SFS 1965:576 i lydelse enligt SFS 1994:1659

dcterms:title: Lag (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet PP

text: Om sådant anställnings- eller arbetsvillkor för arbetstagare hos kommun, som må bestämmas genom avtal, enligt lag eller särskilt beslut av riksdagen skall fastställas under medverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, skall statens arbetsgivarverk på kommunens vägnar föra förhandling samt sluta och uppsäga kollektivavtal om villkoret eller på annat sätt enhetligt reglera detta.

text: Med kommun likställas i denna lag landstingskommun, kommunalförbund, församling, kyrklig samfällighet, allmän försäkringskassa och annan arbetsgivare med offentlig ställning.

text: Lag (1982:101).

text: Har kollektivavtal enligt

text: 1 §

text: slutits på kommuns vägnar, skall kommunen inom yrkesgrupp och område som avses i avtalet tillämpa detta även på arbetstagare som icke omfattas av avtalet eller annat tillämpligt kollektivavtal. Gäller mer än ett kollektivavtal för samma yrkesgrupp och område, bestämmer statens arbetsgivarverk vilka villkor som skola tillämpas för arbetstagare som icke omfattas av kollektivavtal.

text: Lag (1979:215).

text: Beslut om lockout eller annan stridsåtgärd vid konflikt om anställnings- eller arbetsvillkor som avses i

text: 1 §

text: meddelas på kommuns vägnar av statens arbetsgivarverk.

text: Lag (1979:215).

text: Vid tillämpningen av kollektivavtal som slutits enligt

text: 1 §

text: eller avtal om anställnings- eller arbetsvillkor i överensstämmelse med sådant kollektivavtal skall kommun följa föreskrifter och anvisningar som arbetsgivarverket meddelar. Saknas föreskrifter eller anvisningar, skall kommunen inhämta sådana från arbetsgivarverket.

text: Lag (1979:215).

beteckning: 5 §

text: I tvist om avtal angående anställnings- eller arbetsvillkor som avses i

text: 1 §

text: eller om påföljd för otillåten stridsåtgärd vid konflikt om sådant villkor företrädes kommun såväl vid som utom domstol av statens arbetsgivarverk.

text: När arbetsgivarverket enligt

text: första stycket

text: företräder kommun vid domstol, skall kommunen ersätta staten dess kostnad med anledning härav.

text: Lag (1979:215).

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 4 §§

text: gälla i tillämpliga delar även när anställnings- eller arbetsvillkor som avses i

text: 1 §

text: regleras enhetligt på annat sätt än genom kollektivavtal.

text: Som arbetstagare skall vid tillämpningen av denna lag anses även den som, utan att vara anställd hos kommun, utför arbete för kommuns räkning och därvid till kommunen intager en beroende ställning av väsentligen samma art som en arbetstagares till arbetsgivaren. Kommunen skall anses som arbetsgivare enligt lagen.

text: Regeringen må förordna att bestämmelse i denna lag om statens arbetsgivarverk i stället skall gälla regeringen.

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsgivarverket må överlämna till annan statlig myndighet eller till arbetsgivaren att handlägga fråga som enligt lagen ankommer på arbetsgivarverket.

text: Lag (1979:215).


rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:title: Kungörelse (1965:577) med tillämpningsföreskrifter till lagen om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m.

text: Kollektivavtal om anställnings- eller arbetsvillkor som avses i lagen om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. och tillhör regeringens eller riksdagens prövning slutes under förbehåll om regeringens godkännande.

text: Förordning (1977:155).

text: Statens arbetsgivarverk meddelar de föreskrifter som behövs för tillämpningen av kollektivavtal som verket har slutit eller avtal om anställnings- eller arbetsvillkor i överensstämmelse med sådana kollektivavtal.

text: Första stycket tillämpas också när verket har enhetligt reglerat anställnings- eller arbetsvillkor på något annat sätt än genom kollektivavtal.

text: Förordning (1984:783).

text: Statens arbetsgivarverk får lämna över till annan statlig myndighet eller till arbetsgivaren att handlägga fråga som enligt lagen (

text: ) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. eller denna kungörelse ankommer på verket.

text: Förordning (1978:815).

text: arbetsgivarens beslut i frågan om lönesättningen inte överklagas,

text: arbetsgivarens beslut i fråga om andra anställningsvillkor inte överklagas, om det gäller en nyanställning.

text: Förordning (1990:1171).

text: När enligt kollektivavtal en fråga om lönesättning för en arbetstagare skall prövas av arbetsgivaren, får


text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1972.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om talan mot beslut som meddelats före den 1 januari 1972.

rpubl:andrar: ändr. 1, 3-5 §§; ny 7 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 3, 5-7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för ärenden där en framställning om ersättning gjorts före den 1 januari 1999.

dcterms:identifier: SFS 1965:59 i lydelse enligt SFS 1998:1032

dcterms:title: Förordning (1965:59) om ersättning till polismän m.fl. för skada på egendom

rdfs:label: Justitiedepartementet F1

text: En polisman som under utövning av tjänsten tillfogas sakskada kan få ersättning av statsmedel, om skadan har uppkommit genom någon annans vållande eller av våda. Ersättning av statsmedel kan även i annat fall lämnas om en polisman genom någon annans vållande tillfogas sakskada med anledning av tjänsten.

text: Vid skada på motorfordon skall från ersättningen avräknas vad polismannen kan komma att erhålla enligt

text: trafikskadelagen (1975:1410)

text: . Om polismannen har rätt till ersättning från någon annan försäkring än trafikförsäkring, lämnas ersättning endast för den del av skadan som inte omfattas av försäkringen. Dessutom ersätts eventuell ökning av premiekostnaderna. Föreligger inte särskilda skäl lämnas ersättning endast om polismannen har fått medgivande att vid tjänsteresa använda eget fordon.

text: Vad som sägs i denna förordning om polisman gäller även den som inom polisväsendet tjänstgör som stämningsman eller fullgör arrestantbevakningsuppgifter.

text: Förordning (1982:949).

text: Ersättning bestämmes enligt allmänna skadeståndsrättsliga grunder. Föreligga särskilda skäl, må ersättning dock bestämmas till lägre belopp.

text: Rikspolisstyrelsen prövar frågor om ersättning enligt denna förordning. En ersättningsfråga får dock prövas av polismyndigheten, om ersättning begärs med högst 2 000 kr. Ersättningen betalas ut av rikspolisstyrelsen.

text: Ansökan om ersättning skall göras inom ett år från det att skadan inträffade. Rikspolisstyrelsen får dock, om det föreligger särskilda skäl, pröva ansökningar som görs senare.

text: Förordning (1986:323).

text: Ansökan om ersättning ges in till polisstyrelsen. I ansökningen skall uppgift lämnas om skadans uppkomst och övriga förhållanden av betydelse för ersättningsfrågans bedömning.

text: Polisstyrelsen ombesörjer utredning i ärendet och sänder i de fall ärendet skall avgöras av rikspolisstyrelsen ansökningen med eget yttrande till rikspolisstyrelsen. Kungörelse (1974:518).

text: Polisstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos Rikspolisstyrelsen.

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Ett överklagande hindrar inte att ersättning betalas ut.

text: Förordning (1998:1032).

text: För belopp som statsverket gett ut enligt denna förordning träder statsverket in i polismannens rätt mot den som må vara ansvarig för skadan.

text: Allmän åklagare skall på framställning av rikspolisstyrelsen eller den styrelsen bestämmer föra talan vid domstol om återbetalning enligt

text: första stycket

text: Förordning (1982:949).

text: Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna förordning meddelas av rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (1982:949).


rpubl:andrar: ändr. 16, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 14, 17, 18 §§, rubr. närmast före 14 §

rpubl:andrar: ändr. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 17, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 18 §

rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: ändr. 14, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 9, 17 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet tillämpas äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 18 §, rubr. närmast före 18 §

dcterms:title: Allmän verksstadga (1965:600)

rdfs:label: Civildepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: Denna stadga skall tillämpas på statsmyndighet i den mån regeringen bestämmer. Kungörelse (1974:833).

text: Myndighetens uppgifter

text: Myndigheten skall inom sitt verksamhetsområde med uppmärksamhet följa förhållandena inom landet samt, såvitt möjligt, i de andra nordiska länderna och utlandet i övrigt. Myndigheten skall vidtaga eller hos regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som äro påkallade eller i övrigt lämpliga. Kungörelse (1974:833).

text: 1) före den 1 mars lämna justitiekanslern en förteckning över de ärenden som kommit in till myndigheten före den 1 juli föregående år men inte blivit slutligt handlagda vid årets utgång, om inte justitiekanslern befriar myndigheten från uppgiftsskyldigheten eller medger att denna fullgörs på annan tid eller i annan ordning,

text: 2) före den 1 september lämna regeringen förslag till anslagsframställningar och andra framställningar som skall göras hos riksdagen nästa år.

text: Myndigheten skall varje år

text: Myndigheten skall snarast ta upp från riksrevisionsverket inkomna revisionsberättelser till prövning. Berättelserna skall prövas i samma ordning som frågor av större ekonomisk betydelse. Riksrevisionsverket skall omedelbart underrättas om därvid fattade beslut.

text: Förordning (1986:450).

text: Bestämmelser om myndigheternas skyldighet att lämna uppgifter till enskilda ur allmänna handlingar och att lämna uppgifter till andra myndigheter finns i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: . Om skyldighet för myndigheterna att i övrigt gå allmänheten till handa med att lämna upplysningar och översända handlingar finns bestämmelser i förordningen (

text: ) om statliga myndigheters serviceskyldighet.

text: En myndighet, som för administrativt eller statistiskt ändamål hämtar in uppgifter från kommuner eller landstingskommuner eller från företag, organisationer eller andra enskilda, skall sträva efter att begränsa och förenkla uppgiftslämnandet och i övrigt se till att arbetet med att lämna uppgifter inte blir mer betungande än vad som kan anses skäligt med hänsyn till ändamålet.

text: Myndigheten skall verka för sådana förenklingar i verksamheten som kan underlätta enskildas kontakter med myndigheten. Decentralisering av verksamhet till regionala och lokala statliga eller andra organ skall främjas. En minskad detaljkontroll av kommuner och landstingskommuner skall eftersträvas.

text: Förordning (1981:306).

text: Allmänna bestämmelser om arbetet inom myndigheten

text: För fullgörandet av myndighetens uppgifter är dess chef ansvarig i första hand. Han skall tillse att personalen fullgör sina åligganden med nit och noggrannhet.

text: Verksamheten skall bedrivas så enkelt, snabbt och ekonomiskt som är möjligt utan att säkerheten eftersättes. Ärende bör icke handläggas av mera kvalificerad personal än ärendets beskaffenhet kräver.

text: Chefen skall verka för förenklingar och förbättringar i arbetets planläggning och utförande. Han skall därvid uppmärksamma förslag som framställes av samarbetsorgan vid myndigheten eller av personalen i annan ordning och tillse att en eller flera tjänstemän ägnar särskild uppmärksamhet åt arbetets rationalisering.

text: Förordning (1975:568).

text: Chefen skall ägna omtanke åt personalens arbetsförhållanden och verka för trivsel i arbetet. Han skall särskilt tillse att myndighetens lokaler äro i sådant skick att fara icke föreligger att någon av personalen ådrager sig ohälsa i följd av arbetet eller drabbas av olycksfall däri. Han skall därvid uppmärksamma förslag som framställes av samarbetsorgan vid myndigheten eller av personalen i annan ordning.

text: Chefen skall tillse att, i mån av behov, särskilda anordningar vidtas för att underlätta för parter, företrädare för nyhetsorganen och andra intresserade att få upplysning om myndighetens verksamhet. Om myndigheten i sin verksamhet använder automatisk databehandling (ADB), skall han tillse att det hos myndigheten finns en eller flera befattningshavare som vid sidan av sina övriga åligganden har till särskild uppgift att lämna allmänheten upplysningar om myndighetens ADB-register och deras användning.

text: Chefen skall dessutom tillse att den som hos myndigheten begär att få taga del av allmän handling ej avkräves uppgift om sitt namn eller om vilket syfte han har med sin begäran i vidare mån än som behövs för prövning huruvida hinder mot utlämnande av handlingen föreligger. Vad nu sagts gäller även när rätten till tillträde till myndighetens lokaler är begränsad.

text: Förordning (1982:274).

text: Chefen skall företa de inspektions- och andra tjänsteresor som behövs för myndighetens verksamhet. Sådana resor får efter beslut av myndigheten företas också av andra tjänstemän eller ledamöter.

text: Förordning (1986:755).

text: Myndigheten fastställer arbetsordning och de allmänna bestämmelser i övrigt som fordras för arbetet inom myndigheten utöver denna stadga och den instruktion som regeringen utfärdar. Dessutom äger myndigheten meddela särskilda föreskrifter om personalens tjänsteutövning. Kungörelse (1974:833).

text: Protokoll m. m.

text: I fråga om varje beslut av myndigheten skall hos denna finnas handling varav framgår vem som fattat beslutet, vem som i övrigt närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet och vem som varit föredragande samt beslutets dag och dess innehåll.

text: Protokoll föres när skiljaktig mening förekommer eller protokoll behöves av annan orsak. Skiljaktig mening behöver dock ej antecknas i protokoll, om den framgår av annan handling hos myndigheten.

text: I skrivelse från myndigheten till regeringen eller departementschef skall anges vem som fattat det beslut som skrivelsen avser eller i övrigt närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet och vem som varit föredragande. Har skiljaktig mening förekommit i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgå av protokollsutdrag som bifogas. Kungörelse (1974:833).

text: Myndigheten skall vårda sitt arkiv och föra förteckning över detta enligt föreskrifterna om arkivvård.

text: Arbetstidens förläggning och mottagningstid m. m.

text: Arbetstiden skall förläggas till vardagar utom lördagar på sådan tid som har bestämts efter förhandling enligt gällande arbetstidsavtal eller, om sådant avtal inte finns, enligt lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet. Förläggningen av arbetstiden skall framgå av tjänstgöringslista eller motsvarande handling.

text: Om arbetets art kräver det, kan arbetstid förläggas även till lördag, söndag eller helgdag. I samband därmed får en veckodag som avses i

text: första stycket

text: vara fri från arbete.

text: Vid tillämpningen av första och andra styckena likställs midsommarafton, julafton och nyårsafton med helgdag.

text: En anställd får åläggas att utföra arbete på annan tid än den till vilken hans arbetstid är förlagd.

text: Om det finns särskilda skäl och det kan ske utan extra kostnad för staten, får en anställd befrias från tjänstgöring en viss dag mot att han, utöver sin ordinarie arbetstid, utför arbete under lika lång tid någon annan dag.

text: Myndigheten får medge att arbete utförs i hemmet eller, om det finns särskilda skäl, på annan plats utom arbetsplatsen. Avser arbetet något annat än en sådan förrättning som måste fullgöras utomlands, får arbetet förläggas till utrikes ort endast om regeringen medger det.

text: Myndigheten får befria en anställd från tjänstgöring under den tid som behövs för att han skall kunna fullgöra ett allmänt uppdrag som har meddelats av regeringen eller på grund av regeringens bemyndigande.

text: Förordning (1981:306).

text: För chefen skall tid vara bestämd för mottagning av allmänheten. Även för annan tjänsteman må särskild mottagningstid bestämmas.

text: Registrators- och kassakontor hållas öppna minst fem timmar varje arbetsdag enligt myndighetens bestämmande. Är arbetstiden viss dag kortare än sex timmar eller får den till viss dag förlagda arbetstiden arbetas in enligt föreskrift i kollektivavtal, får tiden för öppethållandet inskränkas till två timmar, om det kan ske utan väsentlig olägenhet.

text: Tider för mottagning och öppethållande av registrators- och kassakontor tillkännages genom anslag i myndighetens lokal. Inskränkning i tid för öppethållande bör tillkännages minst en vecka i förväg.

text: När registrators- eller kassakontor hålles öppet, skall allmänheten mottagas av myndighetens tjänstemän i den mån deras övriga göromål icke lägga hinder i vägen.

text: Förordning (1977:152).

text: Semester och annan ledighet

text: Chefen bestämmer om förläggningen av sin semester och om annan ledighet för sig själv. Fråga om ledighet för annat än semester, sjukdom eller sådant allmänt uppdrag, som meddelats av regeringen eller på grund av regeringens bemyndigande, avgöres dock av regeringen, om ledigheten skall vara längre än 30 dagar i följd. Beräknas ledighet som chefen själv bestämmer vara längre än tre månader i följd, skall han underrätta chefen för det departement till vilket myndigheten hör. Kungörelse (1974:833).

text: Förläggningen av personalens semester bestäms av myndigheten.

text: Även annan ledighet beviljas av myndigheten.

text: Förordning (1986:755).

text: Överklagande

text: En myndighets beslut får överklagas hos regeringen, om inte något annat följar av lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål, av lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga eller av andra föreskrifter.

text: Förordning (1987:551).