text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994 och skall tillämpas på undervisning på program.

text: Överklagande av beslut enligt

text: 9 kap.

text: eller

text: 2 §

text: som meddelats före den 1 oktober 1994 skall ske till kammarrätten.

rpubl:andrar: ändr. bil. 1

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 9 §, 7 kap 1, 8, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2 §, 5 kap 1 §, 8 kap 4 §, bil. 2

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 2 §, rubr. närmast före 5 kap 2 §, bil. 1, 2

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 11 §

rpubl:andrar: nuvarande 6 kap 1 § betecknas 6 kap 1 a §, rubr. närmast före 6 kap 1 § sätts närmast före 6 kap 1 a §; ny 6 kap 1 §, rubr. närmast före 6 kap 1 §

rpubl:andrar: upph. 8 kap 4 §, rubr. närmast före 8 kap 4 §; ändr. 4 kap 4 §; ny 5 kap 11 §, rubr. närmast före 5 kap 11 §

rpubl:andrar: upph. 9 kap 2 §; ändr. 9 kap 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 2 januari 2000 och skall tillämpas på undervisning som sker efter den 1 juli 2000.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 11 §

rpubl:andrar: ny 8 kap 1 a §, rubr. närmast 8 kap 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 8 kap 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 7 §, 5 kap 3 §, 7 kap 1, 4 §§; ny 5 kap 2 a §

rpubl:andrar: nuvarande 6 kap 1 a § betecknas 6 kap 1 b §, rubr. närmast före 6 kap 1 a § sätts närmast före 6 kap 1 b §; ny 6 kap 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 8 kap 1 a §; nya 6 kap 3 a, 3 b §§, rubr. närmast före 6 kap 3 a, 3 b §§

rpubl:andrar: utgår genom 2006:1287

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2007. De nya betygsbenämningarna skall tillämpas på betyg som sätts efter den 1 juli 2007.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 2, 4 §§

dcterms:identifier: SFS 1994:741 i lydelse enligt SFS 2007:54

dcterms:title: Förordning (1994:741) om gymnasiesärskolan

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: I denna förordning finns bestämmelser om gymnasiesärskolan utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: I denna förordning avses med

text: arbetsplatsförlagd utbildning

text: : kursplanelagd utbildning på ett program som genomförs på en arbetsplats utanför skolan,

text: kärnämen

text: : de ämnen som ingår i alla nationella program, dvs. svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, naturkunskap, idrott och hälsa samt estetisk verksamhet.

text: Den

text: som har det ledningsansvar som enligt

text: 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

text: vilar på rektorn skall också benämnas rektor.

text: Förordning (1995:888).

text: Läroplan

text: För gymnasiesärskolan gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

text: Program

text: De nationella programmen framgår av bilaga 1.

text: Programmål

text: För vart och ett av de nationella programmen gäller programmål som regeringen fastställer.

text: Kurser och kursplaner

text: En kurs skall omfatta minst 50 timmar.

text: En kurs får inte delas upp i delkurser.

text: För varje kurs skall det finnas en kursplan. Av kursplanen skall framgå dels kursens mål, dels den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid kursens slut.

text: Kursplaner fastställs av Statens skolverk, om inte annat följer av

text: tredje stycket

text: Kursplaner för lokala kurser fastställs av styrelsen för utbildningen.

text: Förordning (2001:744).

text: Timplaner

text: Av

text: 6 kap. 11 § skollagen (1985:1100)

text: framgår att den minsta garanterade undervisningstiden är 3 600 timmar. I timplaner finns riktvärden för undervisningens omfattning.

text: Timplaner för de nationella och specialutformade programmen framgår av bilaga 2 och för yrkesträning inom individuella program av bilaga 3.

text: Timplanerna får överskridas och underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i respektive kursplan. Styrelsen för utbildningen bestämmer antalet timmar som skall gälla för en kurs.

text: Rektorn får befria en elev från delar av undervisningen, om det finns särskilda skäl.

text: Fördelning av undervisningstid

text: Styrelsen för utbildningen beslutar om fördelningen av undervisningstiden över läsåren.

text: Arbetsplaner

text: För genomförandet av de fastställda målen för utbildningen skall det finnas en arbetsplan.

text: Arbetsplanen skall utarbetas under medverkan av lärare och övrig berörd personal samt representanter för eleverna. Rektorn beslutar om arbetsplanen.

text: Arbetsplanen skall kontinuerligt följas upp och utvärderas.

text: Förordning (1995:1379).

text: Skolhälsovård

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård, som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: kommunen skall sköta såsom huvudman för utbildningen, får i stället skötas av ett landsting, om kommunen och landstinget är ense om detta.

text: I de fall där ett landsting såsom huvudman skall ansvara för skolhälsovården enligt

text: skollagen

text: , får sådana uppgifter i stället fullgöras av en kommun om landstinget och kommunen är ense om detta.

text: Formulär

text: Statens skolverk fastställer de formulär som behövs för tillämpningen av denna förordning.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Lokala kurser

text: Styrelsen för utbildningen får besluta att inrätta lokala kurser.

text: En lokal kurs skall ge kunskaper i ett eller flera ämnen inom ett bestämt kunskapsområde och svara mot sådana behov som inte tillgodoses genom en nationellt fastställd kursplan.

text: Styrelsen för utbildningen fastställer det antal timmar som undervisningen på en lokal kurs omfattar.

text: I de fall en kursplan för en lokal kurs skall tillämpas inom ett nationellt program skall den vara förenlig med de nationellt fastställda programmålen. Den lokalt fastställda kursen skall tillföra ytterligare mål.

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om lokala kurser.

text: 3 kap.

text: Lärotider

text: Utbildningen skall bedrivas under läsår. Om inte regeringen föreskriver något annat, skall läsåret omfatta 40 veckor och vara uppdelat på en hösttermin och en vårtermin.

text: Läsåret skall ha minst 178 skoldagar och minst 12 lovdagar. Därutöver får inom läsåret läggas ut högst 5 studiedagar för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare.

text: Om regeringen inte föreskriver något annat, skall läsåret börja i augusti och sluta senast i juni. När det gäller utbildning på naturbruksområdet får dock styrelsen för utbildningen med hänsyn till utbildningens krav bestämma andra tider.

text: Dagarna för höst- och vårterminens början och slut bestäms av styrelsen för utbildningen.

text: Styrelsen för utbildningen bestämmer hur många dagar som skall användas för idrott och friluftsverksamhet utöver den minsta garanterade undervisningstiden för idrott och hälsa.

text: Friluftsverksamheten skall bedrivas under lärares ledning.

text: Elevernas skolarbete skall förläggas måndag -- fredag och skall vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt.

text: När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan skall den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om inte rektorn bestämmer annat.

text: Arbetets fördelning

text: Rektorn fastställer för läsåret eller för kortare tid ett schema som skall innehålla uppgifter om samtliga undervisningspass samt om lärarnas namn.

text: 4 kap.

text: Samverkansorgan

text: Formerna för samverkan mellan elever och personal inom rektorns arbetsområde skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller om det inte enligt författning eller kollektivavtal gäller särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Elevvårdskonferens

text: För behandling av elevvårdsfrågor skall det finnas en elevvårdskonferens vid varje gymnasiesärskola.

text: rektorn,

text: företrädare för elevvården, och

text: berörd klassföreståndare eller motsvarande och annan berörd personal.

text: Ledamöter i elevvårdskonferensen är

text: Rektorn beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektorn eller den ledamot som rektorn utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och yttrar sig vid sammanträdena.

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen förs protokoll.

text: Klassråd

text: För en klass eller motsvarande i gymnasiesärskolan skall det, där detta med hänsyn till elevernas utvecklingsnivå är möjligt, finnas ett klassråd.

text: Ledamöter i klassrådet är samtliga elever i klassen och deras klassföreståndare eller motsvarande.

text: Klassrådet skall behandla frågor som är av gemensamt intresse för klassens elever.

text: Den närmare utformningen av elevinflytande genom klassråd skall anges i arbetsplanen.

text: Förordning (1997:607).

text: 5 kap.

text: Utbildningens innehåll

text: Kärnämnen

text: De nationella och specialutformade programmen skall innehålla kärnämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, naturkunskap, religionskunskap, idrott och hälsa samt estetisk verksamhet.

text: En elev som har ett annat språk än svenska som hemspråk får läsa svenska som andraspråk som kärnämne i stället för svenska, om eleven behöver och önskar det. En sådan elev kan läsa svenska på tid för individuellt val.

text: Förordning (1995:888).

text: Yrkesämnen och estetiska ämnen

text: Statens skolverk bestämmer vilka ämnen och kurser som skall ingå i ämnesblocken yrkesämnen och estetiska ämnen. Sådana kurser får vara alternativ till varandra inom blocket (

text: valbara kurser

text: Styrelsen för utbildningen får, inom ramen för programmålen, fastställa lokalt valbara kurser som alternativ eller komplement till de av Skolverket fastställda valbara kurserna.

text: Förordning (1995:1056).

text: En elev som går på ett nationellt eller specialutformat program får, om rektorn bedömer att eleven kan klara av det, läsa kurser enligt gymnasieskolans kursplaner i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil.

text: Förordning (2001:744).

text: Individuellt val

text: Som individuellt val skall eleverna erbjudas varje kurs som förekommer på ett nationellt program i kommunen. Även modersmålsundervisning och svenska som andraspråk kan förekomma som individuellt val.

text: Förordning (2001:744).

text: Lokalt tillägg

text: Styrelsen för utbildningen skall besluta om lokala tillägg. Lokalt tillägg kan vara en eller flera kurser. Lokalt tillägg kan även innebära att undervisningstiden för ett eller flera ämnen inom respektive nationella program utökas utöver den undervisningstid som framgår av timplanen. Vidare kan på tid för lokalt tillägg anordnas annan utbildning än sådana som anordnas på kurser.

text: Individuella program

text: syfta till att stimulera eleven att senare gå över på ett nationellt program eller ett specialutformat program,

text: ge eleven yrkesträning,

text: ge eleven verksamhetsträning, eller

text: möta speciella behov hos eleven.

text: Ett individuellt program kan

text: För de elever som får yrkesträning skall, om rektorn bedömer att eleven kan klara av det, utbildningen omfatta ämnena svenska, matematik, samhällsorientering, idrott och hälsa och estetisk verksamhet samt yrkesträning och praktik.

text: För elever som får verksamhetsträning skall, om rektorn bedömer att eleven kan klara av det, utbildningen omfatta kommunikation och socialt samspel, verklighetsuppfattning och omvärldskunskap, estetisk verksamhet, idrott och hälsa samt vardagsaktiviteter. Vidare bör praktik förekomma om rektorn bedömer att det är till gagn för eleven.

text: Specialutformat program

text: Ett specialutformat program skall i fråga om utbildningens nivå motsvara ett nationellt program och bestå av delar av nationella program.

text: Arbetsplatsförlagd utbildning

text: Arbetsplatsförlagd utbildning skall förekomma på alla nationella och specialutformade program. Styrelsen för utbildningen ansvarar för att den arbetsplatsförlagda utbildningen uppfyller de krav som finns på utbildningen. I skolplanen bör redovisas de arbetslivskontakter som skolan har för anordnandet av den arbetsplatsförlagda utbildningen.

text: Endast kurser i yrkesämnen får arbetsplatsförläggas. Den arbetsplatsförlagda utbildningen skall uppgå till minst 22 veckor. Varje sådan vecka skall anses motsvara 24 timmar undervisning i skolan enligt timplanen (bilaga 2).

text: Rektorn beslutar om hela eller delar av dessa kurser skall arbetsplatsförläggas och om hur fördelningen över åren skall göras. Styrelsen för utbildningen ansvarar för anskaffningen av platser för den arbetsplatsförlagda utbildningen.

text: Förordning (1995:408).

text: Om styrelsen för utbildningen inte har möjlighet att anskaffa platser för den arbetsplatsförlagda utbildningen i den omfattning som anges i

text: 9 §

text: , får den utbildningen i stället bytas ut mot motsvarande utbildning förlagd i skolan.

text: Styrelsen skall i ett sådant fall vidta alla åtgärder för att utbildningen så snart som möjligt kan arbetsplatsförläggas. Styrelsen skall vidare ofördröjligen underrätta Statens skolverk om att arbetsplatsförläggning inte kunnat ske.

text: Modersmålsundervisning

text: Föreskrifterna om modersmålsundervisning i

text: 5 kap.

text: 13 §§

text: och

text: 8 kap.

text: och

text: 6 §§

text: gymnasieförordningen (1992:394)

text: skall tillämpas i gymnasiesärskolan.

text: Förordning (1999:1034).

text: 6 kap.

text: Elever

text: Elever från utlandet

text: Ungdomar under 18 år som räknas som bosatta i utlandet har samma rätt till skolgång i gymnasiesärskolan som barn bosatta i Sverige, om minst en av vårdnadshavarna är svensk medborgare. De skall på skriftlig begäran av sina vårdnadshavare tas emot i gymnasiesärskolan i den kommun där de vistas stadigvarande

text: Förordning (1996:561).

text: I förordningen (

text: ) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. finns särskilda bestämmelser om mottagande i gymnasiesärskolan av asylsökande barn m.fl.

text: Förordning (2001:982).

text: Urval

text: Om antalet platser på ett nationellt eller ett specialutformat program är färre än antalet sökande skall företräde ges till dem som har störst behov av utbildningen.

text: Förordning (2001:982).

text: Ledighet

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av annan orsak inte kan delta i skolans verksamhet under skoldagen skall detta snarast anmälas till skolan.

text: Styrelsen för utbildningen får besluta hur anmälningsskyldigheten skall fullgöras.

text: Rektorn eller den rektorn bestämmer får bevilja en elev ledighet från skolarbetet för enskilda angelägenheter.

text: Rektorn får vidare i mindre omfattning befria en elev från undervisning vissa undervisningspass eller från annat skolarbete.

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från undervisningspass och annat skolarbete som behövs för uppdraget. Rektorn beslutar om sådan ledighet.

text: Frånvaro

text: Om en elev utan giltig anledning uteblir från skolarbetet skall rektorn, om eleven är under 18 år och inte heller ingått äktenskap, se till att en kontakt upprättas mellan skolan och elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (2006:204).

text: Ordningsregler

text: Rektorn ansvarar för att det finns ordningsregler för varje skola. Ordningsreglerna skall utarbetas och följas upp under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna.

text: Förordning (2006:204).

text: Åtgärder för elevers tillrättaförande

text: Om en elev har begått en mindre förseelse eller uppträtt olämpligt, skall läraren på ett lämpligt sätt uppmana eleven att ändra sitt uppförande. Om eleven inte bättrar sig skall läraren försöka utreda orsaken till beteendet.

text: Läraren får visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av det pågående undervisningspasset.

text: Om en elev gjort sig skyldig till upprepade förseelser eller fortsatt olämpligt uppträdande eller en allvarligare förseelse skall rektorn försöka utreda orsaken till beteendet. Vid behov skall skolläkaren och någon annan företrädare för elevvården medverka vid utredningen.

text: Med ledning av vad som kommit fram vid utredningen skall rektorn försöka få eleven att bättra sig. Rektorn får därvid tilldela eleven en skriftlig varning.

text: I fråga om elever som inte fyllt 18 år och inte heller ingått äktenskap skall vårdnadshavarna snarast underrättas om åtgärder som avses i

text: andra stycket

text: Om syftet med åtgärder enligt

text: 5 §

text: inte uppnås eller om elevens uppförande kan antas inverka skadligt på andra elever eller det finns andra särskilda skäl, får eleven stängas av från undervisningen helt eller delvis under högst två veckor av terminen eller förvisas från kommunens eller landstingets gymnasiesärskola för en viss tid, högst tre terminer utöver den när beslutet meddelas.

text: Om en elev står under åtal för en gärning, får han förvisas på grund av den bara om han erkänt denna eller om tingsrätten funnit utrett att han begått gärningen.

text: Frågor om avstängning eller förvisning avgörs av styrelsen för utbildningen.

text: Om det bedöms nödvändigt med hänsyn till risken för andra elever och skolans personal får rektorn, i avvaktan på att styrelsen skall avgöra ett ärende om avstängning eller förvisning, besluta att med omedelbar verkan interimistiskt stänga av en elev.

text: Ett beslut om interimistisk avstängning gäller till dess ärendet prövats av styrelsen, dock längst under två veckor.

text: Styrelsen för utbildningen skall se till att det i ett ärende om avstängning eller förvisning görs en utredning som allsidigt klarlägger de omständigheter som är av betydelse för ärendets bedömning. Styrelsen skall se till att utredningen inleds omgående och genomförs så skyndsamt som möjligt. Eleven och, om eleven inte har fyllt 18 år och inte heller har ingått äktenskap, elevens vårdnadshavare skall få tillfälle att muntligen yttra sig inför styrelsen för utbildningen.

text: Innan beslut om avstängning eller förvisning fattas i fråga om en elev som inte har fyllt 18 år, skall styrelsen för utbildningen samråda med den kommunala nämnd som har hand om sociala frågor för eleven.

text: Styrelsen för utbildningen får förordna att beslut om avstängning eller förvisning skall gälla med omedelbar verkan.

text: 7 kap.

text: Betyg m.m.

text: Betyg skall sättas på varje avslutad kurs. Betyg skall dock inte sättas på verksamhetsträning.

text: Betyg skall sättas i enlighet med bestämmelserna i

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: och

text: 5 §§

text: gymnasieförordningen (1992:394)

text: , om en elev läst en kurs enligt gymnasieskolans kursplan.

text: Förordning (2001:744).

text: Som betyg skall någon av beteckningarna Godkänt (G) och Väl godkänt (VG) användas. För den elev som inte uppnår betyget Godkänt utfärdas ett intyg om att eleven har deltagit i kursen.

text: Förordning (2007:54).

text: Betyg skall sättas av läraren. Om ett betyg beror av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyget sättas av rektorn.

text: Det skall finnas betygskriterier för alla kurser som får finnas i gymnasiesärskolan. Statens skolverk får meddela föreskrifter om betygskriterier för andra kurser än lokala kurser. Styrelsen för utbildningen fastställer betygskriterier för lokala kurser. Vid betygssättningen skall läraren använda dessa betygskriterier.

text: Betygskriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanen som krävs för att få betyget Godkänt respektive Väl godkänt.

text: Förordning (2007:54).

text: En elevs betyg skall antecknas i en betygskatalog. Detsamma gäller uppgift i ett intyg om att eleven har deltagit i en kurs. Betygen och intygen skall finnas samlade för varje elev. Betygskatalogen skall utgöra den officiella dokumentationen över de betyg som har satts och de intyg som har utfärdats. Rektorn ansvarar för förandet av betygskatalogen.

text: Rektorn skall se till att eleverna informeras om rätten att få ett utdrag ur betygskatalogen i form av ett samlat betygsdokument.

text: Om en elev övergår till en annan gymnasiesärskola eller avbryter studierna skall skolan utfärda ett samlat betygsdokument som innehåller de betyg och intyg som eleven redan har fått. När en elev övergår till en annan gymnasiesärskola skall läraren lämna skriftlig information till den nya skolan om de kurser eleven påbörjat men inte slutfört.

text: Slutbetyg

text: Slutbetyget utgör en sammanställning av betygen och intygen i samtliga kurser som eleven har slutfört.

text: Slutbetyget skall innehålla uppgifter om det program som utbildningen avser.

text: Om en elev har fått betyg på en lokal kurs skall kursens innehåll och omfattning framgå av slutbetyget.

text: Elever skall få slutbetyg när de har gått igenom ett program.

text: En elev som inom ett individuellt program endast fått verksamhetsträning skall dock få ett intyg om avslutad utbildning.

text: Förordning (1995:408).

text: Rektorn utfärdar slutbetyg och intyg om avslutad utbildning.

text: Anteckning om att slutbetyg har utfärdats skall göras i betygskatalogen.

text: Förordning (1995:408).

text: Rättelse av betyg

text: I

text: 26 § förvaltningslagen (1986:223)

text: föreskrivs om rättelse av skrivfel och liknande. Rektorn får besluta om rättelse av betyg och intyg. Avser rättelsen en handling som har lämnats ut till eleven skall en ny sådan handling utfärdas och en anteckning om detta göras i betygskatalogen.

text: 8 kap.

text: Särskilda stödinsatser

text: Stödundervisning

text: För elever som har behov av extra stöd i skolarbetet under en begränsad tid skall stödundervisning anordnas.

text: Genom stödundervisning kan också elevskyddsombud få ersättning för undervisningspass som de gått miste om på grund av sina uppdrag, om detta behövs.

text: För elever som behöver särskilt stöd får specialundervisning anordnas.

text: Åtgärdsprogram

text: Om det genom uppgifter från skolans personal, en elev, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att eleven kan ha behov av särskilda stödåtgärder, skall rektorn se till att behovet utreds. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd, skall rektorn se till att ett åtgärdsprogram utarbetas. Av programmet skall det framgå vilka behoven är, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas.

text: Eleven och, om eleven inte fyllt 18 år och inte heller ingått äktenskap, elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet utarbetas.

text: Förordning (2006:204).

text: Särskild undervisning

text: För sådana elever i gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas på sjukhus eller motsvarande, i elevens hem eller på någon annan lämplig plats.

text: Särskild undervisning skall så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i.

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1997:607).

text: 9 kap.

text: Överklagande

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om avstängning och förvisning av en elev enligt

text: 6 kap. 7 §

text: samt beslut om interimistisk avstängning enligt

text: 6 kap. 7 §

text: får dock inte överklagas.

text: I

text: 10 kap.

text: kommunallagen (1991:900)

text: finns bestämmelser om laglighetsprövning.

text: Förordning (1998:1209).

text: 2 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1998:1209).

text: Bilaga 1

text: Nationella program i gymnasiesärskolan Estetiska programmet Fordonsprogrammet Handels- och administrationsprogrammet Hantverksprogrammet Hotell- och restaurangprogrammet Industriprogrammet Medieprogrammet Naturbruksprogrammet

text: Förordning (1995:1056).

text: Bilaga 2

text: Timplaner

text: Undervisningstid i timmar om 60 minuter för de fyraåriga nationella och specialutformade programmen

cells: Svenska eller svenska som andraspråk Engelska Matematik Samhällskunskap Religionskunskap Naturkunskap Idrott och hälsa Estetisk verksamhet Yrkesämnen Estetiska ämnen Individuella val Lokalt tillägg

text: Förordning (1995:1056).

text: Bilaga 3

text: Timplan

text: Undervisningstid i timmar om 60 minuter för yrkesträning inom individuellt program

text: Ämnen:


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994, då förordningen (

text: ) om tillfälligt statsbidrag till anordnande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformer och förordningen (

text: ) om tillfälligt statsbidrag för viss ombyggnad av sjukhem m. m. skall upphöra att gälla.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1994:748 i lydelse enligt SFS 1995:851

dcterms:title: Förordning (1994:748) om tillfälligt statsbidrag till gruppbostäder och sjukhem m.m.

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Socialdepartementet

beteckning: 1 §

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om tillfälligt statsbidrag dels till anordnande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformer, dels för viss ombyggnad av sjukhem m. m.

text: Bidrag enligt förordningen kan lämnas antingen per boendeenhet enligt

text: 2 § första

text: eller

text: andra stycket

text: eller per tillkommande enbäddsrum eller bostadslägenhet enligt

text: 3 §

text: Med boendeenhet avses ett mindre antal bostadslägenheter där de boende har tillgång till personalstöd och gemensamma utrymmen för matlagning, måltider och samvaro.

type: paragraf

text: Statsbidrag till anordnande av gruppbostäder m. m.

type: rubrik

beteckning: 2 §

text: Statsbidrag för att anordna gruppbostäder och andra alternativa boendeformer för åldersdementa och andra äldre långtidssjuka personer, fysiskt funktionshindrade personer, psykiskt störda personer samt personer som avses i

text: 1 § lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade, lämnas med 500 000 kronor per boendeenhet som färdigställts under åren 1991--1996.

text: Om befintliga bostäder tas i anspråk för att skapa alternativa boendeformer för långvarigt psykiskt störda personer kan bidrag i stället lämnas med 200 000 kronor per boendeenhet som färdigställts under perioden 1 juli 1994--31 december 1996.

text: Förordning (1995:851).

text: Statsbidrag för viss ombyggnad av sjukhem m. m.

beteckning: 3 §

text: sjukhem och andra vårdinrättningar som avses i

text: och

text: 2 §§

text: lagen (

text: ) om övertagande av vissa sjukhem och andra vårdinrättningar, samt

type: punkt

text: andra långvårdsenheter och enskilda vårdhem med huvudsaklig omvårdnadsinriktning.

text: I syfte att öka boendekvaliteten för äldre, funktionshindrade och långtidssjuka lämnas statsbidrag för ombyggnad och annan förändring av

text: Statsbidrag lämnas också för nybyggnad av särskilda boendeformer för service och omvårdnad enligt

text: 20 § socialtjänstlagen (1980:620)

text: samt av bostäder med särskild service enligt

text: 21 § nämnda lag

text: Statsbidrag enligt denna paragraf lämnas med 50 000 kronor per tillkommande enbäddsrum eller bostadslägenhet som färdigställts under åren 1992--1996.

text: Gemensamma bestämmelser

beteckning: 4 §

text: Bidrag enligt denna förordning lämnas inom en total ram om 2 780 miljoner kronor. Av den totala ramen skall 280 miljoner kronor förbehållas boendeenheter för långvarigt psykiskt störda personer.

text: Förordning (1995:851).

beteckning: 5 §

text: För att statsbidrag skall lämnas enligt

text: 2 § första stycket

text: eller

text: 3 § andra stycket

text: skall kraven i

text: 4 § förordningen (1992:986)

text: om statlig bostadsbyggnadssubvention och de grundläggande krav på utrymmes- och utrustningsstandard som följer av bestämmelserna i plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: vara uppfyllda. Beträffande särskilda boendeformer för äldre gäller som minimistandard att bostaden skall vara utrustad med kokskåp och att den skall inrymma toalett, dusch och entréutrymme. Kravet på kokskåp och entréutrymme behöver inte vara uppfyllt i fråga om gruppbostäder för åldersdementa eller när det i andra fall är uppenbart obehövligt.

beteckning: 6 §

text: Bidrag får inte beviljas för sådana boendeenheter eller tillkommande enbäddsrum eller bostadslägenheter för vilka tidigare beviljats bidrag enligt denna förordning, enligt förordningen (

text: ) om tillfälligt statsbidrag till anordnande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformer eller enligt förordningen (

beteckning: 7 §

text: Beslut i fråga om bidrag enligt denna förordning meddelas av Socialstyrelsen. Ansökan skall ges in till styrelsen inom den tid som denna bestämmer.

beteckning: 8 §

text: Beviljade bidrag betalas ut av Socialstyrelsen till den som driver den verksamhet som anges i

text: och

text: 3 §§

beteckning: 9 §

text: Socialstyrelsen får besluta att ett utbetalat bidrag skall betalas tillbaka om oriktiga eller ofullständiga uppgifter från sökanden har förorsakat att bidraget felaktigt beviljats.

text: På Socialstyrelsens eller Riksrevisionsverkets begäran är den som beviljats bidrag enligt denna förordning skyldig att tillhandahålla det underlag som behövs för dessa myndigheters granskning.

text: Socialstyrelsens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Socialstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1994:749 i lydelse enligt SFS 2006:70

dcterms:title: Lag (1994:749) om Handikappombudsmannen

rdfs:label: Integrations- och jämställdhetsdepartementet DISK

text: Handikappombudsmannen har till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen. Målet för ombudsmannens verksamhet skall vara att personer med funktionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor.

text: Handikappombudsmannens verksamhet skall avse uppföljning och utvärdering i frågor som anges i

text: första stycket

text: Handikappombudsmannen skall enligt lagen (

text: ) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (

text: ) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (

text: ) om förbud mot diskriminering och lagen (

text: ) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever se till att lagarna följs och äger även rätt att för en enskild föra talan i tvister angående tillämpningen av lagarna.

text: Lag (2006:70).

text: Handikappombudsmannen skall verka för att brister i lagar och andra författningar i fråga om personer med funktionshinder avhjälps.

text: Handikappombudsmannen skall när det behövs ta initiativ till överläggningar med myndigheter, företag, organisationer och andra i syfte att motverka att personer missgynnas eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av funktionshinder.

text: Handikappombudsmannen skall även genom informationsverksamhet och på annat liknande sätt verka för att ingen missgynnas eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av funktionshinder.

text: Myndigheter, landsting och kommuner som har skyldighet att fullgöra uppgifter som rör personer med funktionshinder, skall på Handikappombudsmannens uppmaning lämna uppgifter till ombudsmannen om sin verksamhet. De är också skyldiga att på ombudsmannens uppmaning komma till överläggningar med denne.

text: Vad som sägs i

text: första stycket

text: gäller också den som enligt

text: 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen

text: anförtrotts förvaltningsuppgift som rör personer med funktionshinder eller som fått bidrag av staten, landsting eller kommun med skyldighet att främja funktionshindrades intressen.

text: Handikappombudsmannen biträds av ett särskilt råd. Ombudsmannen är rådets ordförande och leder dess verksamhet. Regeringen utser ombudsmannen och rådets övriga ledamöter för en bestämd tid.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994.

text: Omföring enligt

text: 4 §

text: skall ske första gången uppbördsmånaden augusti 1994.

text: Riksrevisionsverket skall senast den 15 juli 1994 lämna Riksförsäkringsverket uppgift om preliminära omföringsbelopp avseende uppbördsmånaderna juli--december 1994. Riksförsäkringsverket skall för denna period dela de preliminära omföringsbeloppen med antalet uppbördsmånader för omföring under respektive uppbördsmånad.

type: lista

dcterms:title: Förordning (1994:752) om omföring av vissa allmänna avgifter

ordinal: a

text: lagen (

text: ) om allmän sjukförsäkringsavgift,

ordinal: b

text: lagen (

text: ) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet.

text: I denna förordning regleras omföring mellan vissa inkomsttitlar på statsbudgeten beträffande avgifter enligt

text: Riksförsäkringsverket skall omföra de allmänna avgifterna.

text: Omföring av den allmänna sjukförsäkringsavgiften skall ske från inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt till inkomsttiteln allmän sjukförsäkringsavgift.

text: Omföring av den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet skall ske från inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt till inkomsttiteln övriga socialavgifter.

text: Riksrevisionsverket skall i januari och december månad under inkomståret lämna Riksförsäkringsverket uppgift om de preliminära omföringsbeloppen.

text: Riksförsäkringsverket skall varje uppbördsmånad under inkomståret omföra en tolftedel av de i januari månad under inkomståret preliminärt beräknade omföringsbeloppen.

text: Omföringsbeloppen avseende uppbördsmånaden januari skall utgöras av skillnaden mellan de i december månad preliminärt beräknade omföringsbeloppen och de under inkomståret tidigare omförda preliminära beloppen.

text: Riksskatteverket skall i december månad året efter inkomståret lämna Riksförsäkringsverket uppgift om den slutliga allmänna sjukförsäkringsavgiften och den slutliga allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. Riksskatteverket skall vid samma tidpunkt även lämna uppgift om skillnadsbelopp avseende slutliga avgifter som ändrats efter omprövning.

text: Skillnaden mellan preliminärt omfört belopp för ett inkomstår och slutlig avgift för samma år skall regleras senast i februari månad andra året efter inkomståret. Avgift som ändrats efter omprövning regleras i februari månad året efter det att uppgift om skillnadsbelopp lämnats.


text: De upphävda förordningarna gäller fortfarande i fråga om stöd som har beviljats före utgången av december 2001.

dcterms:title: Förordning (1994:755) om arealbidrag för ekologisk odling

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Stöd kan enligt denna förordning lämnas som arealbidrag för ekologisk odling till jordbrukare med mer än två hektar sådan odling.

text: Bidrag lämnas för budgetåret 1994/95.

text: om Kontrollföreningen för ekologisk odling (KRAV) eller Svenska demeterförbundet godkänt arealen som ekologisk odling, eller

text: om stöd lämnats för arealen enligt förordningen (

text: ) om stöd till alternativ odling.

text: Bidrag lämnas för areal med ekologisk odling skördeåret 1994

text: Bidrag lämnas inte för areal för vilken omställnings- eller anläggningsstöd lämnats.

text: Bidraget lämnas med ett visst belopp för varje hektar av den bidragsberättigade arealen.

text: Jordbruksverket meddelar föreskrifter om storleken på bidraget.

text: Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av Jordbruksverket.

text: Som villkor för bidrag gäller att brukaren lämnar sådana uppgifter till Jordbruksverket som är av betydelse för stödgivningen.

text: Mottagaren av bidrag är återbetalningsskyldig för belopp som har betalats ut felaktigt.

text: Om beslutet om bidrag har meddelats på grund av oriktig eller vilseledande uppgift av bidragstagaren, får beslutet omedelbart hävas och lämnat bidrag krävas tillbaka inom tio år från det att beloppet betalades ut.

text: Jordbruksverket får ompröva beslut om bidrag. En begäran om omprövning skall ha kommit in till verket inom fyra veckor från det att brukaren har fått del av beslutet om bidrag.

text: Jordbruksverkets beslut i fråga om bidrag får inte överklagas.

text: Jordbruksverket får meddela ytterligare föreskrifter om bidrag enligt denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1994:756) med instruktion för Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inom transportsektorn

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Denna förordning skall tillämpas på Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inom transportsektorn i de delar av verksamheten som gäller framställning av officiell statistik.

text: Uppgift

text: Delegationen skall ansvara för den officiella statistiken inom transport- och kommunikationsområdet i enlighet med vad som anges i lagen (

text: ) och i förordningen (

text: ) om den officiella statistiken.

text: Sammansättning

text: Delegationen utgörs av lägst tre och högst åtta ledamöter varav en är ordförande.

text: Vid delegationen finns ett kansli som leds av en chef.

text: Verksförordningens tillämpning

text: 16 §

text: om interna föreskrifter,

text: 18 §

text: om ärendeförteckning,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut,

text: 30 §

text: om överklagande.

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på delegationen:

text: Ärendenas handläggning, m. m.

text: Delegationen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att ett sammanträde inte hinner hållas, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Delegationen får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till kanslichefen eller till någon annan som tjänstgör vid delegationen att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver avgöras i enlighet med vad som föreskrivs i 6 eller

text: 7 §

text: För den verksamhet som regleras i denna förordning skall

text: 15 §§

text: kommittéförordningen (1976:119)

text: inte tillämpas.


text: Den upphävda lagen skall dock fortsätta att tillämpas på förhållanden som hänför sig till den tid under vilken lagen varit i kraft.

dcterms:title: Lag (1994:757) om överflyttning av fartyg mellan fartygsregister

rdfs:comment: Bilagan är inte med här.

text: Bestämmelser enligt EES-avtalet som skall gälla som svensk rätt

text: Rådets förordning

text: (EEG) nr 613/91

text: av den 4 mars 1991 om överflyttning av fartyg från ett register till ett annat inom gemenskapen, som det hänvisas till i bilaga XIII till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), skall gälla som svensk lag.

text: Som bilaga 1 till denna lag finns den svenska texten till förordning

text: (EEG) nr 613/91

text: De danska, engelska, finska, franska, grekiska, isländska, italienska, nederländska, norska, portugisiska, spanska, svenska och tyska texterna skall ha samma giltighet.

text: EES-anpassning av bestämmelserna

text: ingresser,

text: adressaterna för EG: s rättsakter,

text: hänvisningar till territorier eller språk inom EG,

text: hänvisningar till inbördes rättigheter och skyldigheter för EG-medlemsstaterna, deras offentliga organ, företag och enskilda personer i dessa stater,

text: hänvisningar till informations- och anmälningsförfaranden,

text: EES-avtalets protokoll 1 om övergripande anpassning i den lydelse protokollet har efter ändringar enligt protokollet den 17 mars 1993 med justeringar av EES-avtalet och Gemensamma EES-kommitténs beslut den 8 februari 1994 om ändring i protokoll 1 till EES-avtalet.

text: Protokoll 1 till avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol.

text: Protokoll 1 till avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna.

text: När bestämmelserna innehåller begrepp eller hänvisar till förfaranden som är utmärkande för Europeiska gemenskapernas (EG) rättsordning, exempelvis skall bestämmelserna i följande protokoll tillämpas:

text: Protokollen finns intagna i lagen (

text: ) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES).

text: Med EFTA-stat avses i denna lag en medlem av Europeiska frihandelssammanslutningen för vilken EES-avtalet har trätt i kraft.

text: Det som sägs om kommissionen i

text: artikel 5.1 första stycket

text: skall i stället avse EFTA: s övervakningsmyndighet.

text: Om en tvist enligt artikel

text: 5.1 andra stycket

text: och

text: uppstår skall, i stället för det förfarande som föreskrivs i

text: artikel 7

text: , tvisten hänskjutas till EFTA: s ständiga kommitté om den uppstått med en EFTA-stat och till Gemensamma EES-kommittén om den uppstått med en EG-medlemsstat.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

text: Bestämmelsen i

text: 4 §

text: upphör att gälla den 1 juli 1997.

dcterms:title: Lag (1994:758) om ombildning av landshypoteksinstitutionen

rdfs:label: Finansdepartementet BE

text: Denna lag innehåller bestämmelser om ombildning av den institution som regleras i lagen (

text: ) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar.

text: Landshypoteksföreningarna skall gå upp i en av föreningarna bildad ekonomisk förening. Delägarna i landshypoteksföreningarna blir medlemmar i den ekonomiska föreningen. Landshypoteksföreningarna upplöses utan likvidation och deras tillgångar och skulder övertas av den ekonomiska föreningen. Ombildningen skall göras den dag regeringen bestämmer.

text: Efter ombildningen skall den ekonomiska föreningen tillskjuta sin rörelse som apportegendom till ett av föreningen bildat kreditmarknadsbolag mot att föreningen erhåller samtliga aktier i bolaget. Sveriges allmänna hypoteksbank skall överlåta sin rörelse, utom obligationsskulden och övrig upplåning, till kreditmarknadsbolaget. Regeringen skall besluta om tidpunkt och villkor för överlåtelsen.

text: I stället för

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om kreditmarknadsbolag gäller för kreditmarknadsbolaget

text: 13 §§

text: lagen (

text: ) om Sveriges allmänna hypoteksbank.


text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer, då lagen (

text: ) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar skall upphöra att gälla. (I kraft den 1 januari 1995, 1994:1536).

text: Den styrelse och de revisorer som har utsetts enligt bestämmelserna i lagen (

text: ) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar utgör styrelse och revisorer i banken till dess att ny styrelse och nya revisorer har utsetts enligt den nya lagen.

text: Bestämmelserna i

text: 13 §§

text: upphör att gälla den 1 juli 1997.

rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1995:1565

rpubl:andrar: ny 4 a §

dcterms:identifier: SFS 1994:759 i lydelse enligt SFS 1997:469

dcterms:title: Lag (1994:759) om Sveriges allmänna hypoteksbank

text: Hypoteksbankens ändamål

text: till den 1 juli 1997 låna upp och till det nybildade kreditmarknadsföretaget låna ut medel som bolaget behöver till sin rörelse,

text: förvalta sina fordringar och skulder.

text: Lag (1997:469).

text: Sveriges allmänna hypoteksbank har till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (

text: ) om ombildning av landshypoteksinstitutionen. Hypoteksbanken skall

text: Styrelse, verkställande direktör och revisorer

text: Hypoteksbanken förvaltas av en styrelse som består av sex ledamöter. Regeringen utser två ledamöter och suppleanter för dem. Regeringen förordnar en av dessa ledamöter att vara ordförande och en att vara vice ordförande.

text: Tre ledamöter och tre suppleanter för dem väljs av styrelsen för den av landshypoteksföreningarna bildade ekonomiska föreningen.

text: De fem ledamöterna som utsetts enligt första och andra styckena utser en verkställande direktör. Denne ingår som ledamot i styrelsen.

text: Ledamöterna och suppleanterna utses för en tid av högst två år.

text: Regeringen bestämmer arvoden till de av regeringen utsedda ledamöterna och suppleanterna.

text: Styrelsen är beslutför när minst fyra ledamöter är närvarande och tre av dem är ense om beslutet. Om endast fyra ledamöter är närvarande, måste ordföranden eller vice ordföranden vara en av dessa tre ledamöter.

text: Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta enar sig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst.

text: Beslut om uppläggande av obligationslån eller annan upplåning skall ha biträtts av ordföranden eller vice ordföranden.

text: För revision av styrelsens förvaltning och hypoteksbankens räkenskaper utser Finansinspektionen årligen två revisorer och suppleanter för dem. Revisorerna och suppleanterna skall vara auktoriserade revisorer.

beteckning: 4 a §

text: kan utgöra en väsentlig överträdelse av de författningar som reglerar Hypoteksbankens verksamhet, eller

text: kan påverka Hypoteksbankens fortsatta drift negativt, skall revisorn omgående rapportera detta till Finansispektionen.

text: Lag (1996:758).

text: Om revisorn vid fullgörande av sitt uppdrag i Hypoteksbanken får kännedom om förhållanden som

ordinal: 4 a

text: Regeringen avgör frågan om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt om ansvarsfrihet för styrelsen efter samråd med den av landshypoteksföreningarna bildade ekonomiska föreningen.

text: Grundfond och upplåning

text: Som grundfond för Hypoteksbanken ställer staten en garantiförbindelse till förfogande som utfärdas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, Riksgäldskontoret. Regeringen meddelar föreskrifter om grundfondens storlek samt om de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden.

text: Efter anmälan till Riksgäldskontoret får Hypoteksbanken ta grundfonden i anspråk för att fullgöra sina förpliktelser om Hypoteksbanken för tillfället saknar tillgängliga medel för detta.

text: När grundfonden har tagits i anspråk enligt

text: andra stycket

text: , skall Hypoteksbanken betala staten den ränta på beloppet som Riksgäldskontoret bestämmer och snarast möjligt återbetala vad som har tagits i anspråk.

text: Hypoteksbankens sammanlagda låneskuld får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och bankens egna kapital.

text: Likvidation

text: Regeringen beslutar om Hypoteksbankens likvidation och förfarandet därvid.

text: Efter anmälan till Riksgäldskontoret får grundfonden tas i anspråk när Hypoteksbanken har trätt i likvidation, om det saknas andra tillgångar som svarar för Hypoteksbankens förpliktelser.

text: Hypoteksbankens behållning efter likvidation skall överföras till kreditmarknadsbolaget, eller vad som trätt i bolagets ställe.

text: Hypoteksbankens verksamhet

text: Närmare föreskrifter om Hypoteksbankens verksamhet meddelas av regeringen.

text: Kapitaltäckning

text: 10 § Har upphävts genom lag (1994:759).

type: upphavd

text: 11 § Har upphävts genom lag (1994:759).

text: 12 § Har upphävts genom lag (1994:759).

text: 13 § Har upphävts genom lag (1994:759).

text: Tillsyn

text: Hypoteksbanken står under tillsyn av Finansinspektionen.

text: Hypoteksbanken skall lämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär.

text: Regeringen får meddela närmare föreskrifter om tillsynen över Hypoteksbanken.

text: Hypoteksbanken skall med en årlig avgift bekosta Finansinspektionens tillsyn enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar.


text: Detta tillkännagivande ersätter tillkännagivandet (1992:977) om kungörande m. m. i fråga om konventionen den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn. Det är föranlett av att Burkina Faso, Ecuador, Grekland, Mauritius, Monaco, Polen och Rumänien har tillträtt konventionen och att konventionen har fortsatt giltighet beträffande Bosnien-Herzegovina, Kroatien och Före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

dcterms:title: Tillkännagivande (1994:76) om kungörande m.m. i fråga om konventionen den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Regeringen ger till känna följande.

text: Den i Haag den 25 oktober 1980 dagtecknade konventionen om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn, som för Sveriges del trätt i kraft den 1 juni 1989, har kungjorts genom publicering i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1989:7) i sin lydelse på originalspråken engelska och franska. En översättning av konventionen till svenska finns intagen i bilaga till regeringens proposition 1988/89: 8 om olovligt bortförande av barn i internationella förhållanden.

text: ----------------------------------------------------------------------------- Stat Dag då kon- Förklaringar och reservationer ventionen blev tillämplig mel- lan Sverige och staten i fråga ------------------------------------------------------------------------------- Amerikas 1989-06-01 I enlighet med artikel 24 har Förenta staterna förenta reserverat sig mot att franska får användas i stater ansökningar, meddelanden eller andra handlingar som sänds till dess centralmyndighet. I enlighet med artikel 26 skall Förenta sta- terna inte vara förpliktat att bära några kost- nader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i ar- tikelns tredje stycke utom såvitt dessa kost- nader kan täckas genom Förenta staternas rättshjälpssystem.

type: rad

cells: I enlighet med artikel 40 skall konventionen gälla endast på fastlandet och i Tasmanien.

cells: I enlighet med artikel 24 har Belize reserverat sig mot att franska får användas i ansökningar, meddelanden eller andra handlingar som sänds till dess centralmyndighet.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Belize inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Belizes rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Canada inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Canadas rättshjälpssystem.

cells: Konventionen skall inte tillämpas i fråga om Färöarna och Grönland.

cells: I enlighet med artikel 24 har Danmark reserverat sig mot att franska får användas i ansökningar, meddelanden eller andra handlingar som sänds till dess centralmyndighet.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Danmark inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Danmarks rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 24 har Frankrike reserverat sig mot att engelska får användas i ansökningar, meddelanden eller andra handlingar som sänds till dess centralmyndighet.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Frankrike inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Frankrikes rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Förbundsrepubliken Tyskland inte vara förpliktad att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Förbundsrepubliken Tysklands rättshjälpssystem.

cells: Förbundsrepubliken Tyskland förutsätter att ansökningar från andra stater normalt skall åtföljas av en översättning till tyska.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Grekland inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Greklands rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 24 har Grekland reserverat sig mot att franska får användas i ansökningar, meddelanden eller andra handlingar som sänds till dess centralmyndighet.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Israel inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Israels rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Luxemburg inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Luxemburgs rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Mauritius inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Mauritius rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Monaco inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Monacos rättshjälpssystem.

cells: Konventionen skall inte tillämpas i fråga om Nederländska Antillerna och Aruba.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Nederländerna inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Nederländernas rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 24 har Norge reserverat sig mot att franska får användas i ansökningar, meddelanden eller andra handlingar som sänds till dess centralmyndighet.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Norge inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Norges rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 24 har Nya Zeeland reserverat sig mot att franska får användas i ansökningar, meddelanden eller andra handlingar som sänds till dess centralmyndighet.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Nya Zeeland inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Nya Zeelands rättshjälpssystem.

cells: I enlighet med artikel 26 skall Polen inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Polens rättshjälpssystem.

cells: Socialistiska federativa republiken Jugoslavien

cells: Enligt artikel 26 skall Storbritannien och Nordirland inte vara förpliktat att bära några kostnader som avses i artikelns andra stycke och som har uppkommit på de sätt som anges i artikelns tredje stycke utom såvitt dessa kostnader kan täckas genom Storbritanniens och Nordirlands rättshjälpssystem.

cells: Konventionen skall från och med den 1 september 1991 tillämpas även i förhållande till Isle of Man.

type: tabell

text: Konventionen var den 1 mars 1994 i kraft i förhållande till de främmande stater som förtecknats i det följande.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1996 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 31 december 1995 och tillämpas första gången vid 1996 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: I fråga om 2002 och tidigare års taxeringar gäller dock fortfarande

text: 2 §

text: i den upphävda lagen.

dcterms:identifier: SFS 1994:760 i lydelse enligt SFS 1995:1618

dcterms:title: Lag (1994:760) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Denna lag innehåller regler för beräkning av inkomstskatt till följd av ombildning av landshypoteksinstitutionen enligt lagen (

text: ) om ombildning av landshypoteksinstitutionen.

text: Avsättningar till reservfond som Sveriges allmänna hypoteksbank eller landshypoteksförening gjort i bokslut till ledning för 1986 och senare års taxeringar återförs till beskattning hos det kreditmarknadsbolag som avses i

text: 3 § lagen (1994:758)

text: om ombildning av landshypoteksinstitutionen eller hos den ekonomiska förening som övertar kreditmarknadsbolagets verksamhet

text: vid 1996 års taxering med minst trettiosju sextiondelar,

text: vid 1996 och 1997 års taxeringar med minst fyrtioen sextiondelar,

text: vid 1996-1998 års taxeringar med minst fyrtiofem sextiondelar,

text: vid 1996-1999 års taxeringar med minst fyrtionio sextiondelar,

text: vid 1996-2000 års taxeringar med minst femtiotre sextiondelar, och

text: vid 1996-2001 års taxeringar eller, om taxering inte sker år 2001,

text: vid 1996-2002 års taxeringar, med femtiosju sextiondelar.

text: Lag (1995:1618).

text: Skattepliktig intäkt enligt

text: 22 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: eller

text: 3 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt skall inte anses uppkomma då låntagare i landshypoteksförening får andel i den ekonomiska förening som avses i

text: 2 § lagen (1994:758)

text: om ombildning av landshypoteksinstitutionen. Anskaffningsvärdet för andelen skall anses vara noll kronor.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att på regional nivå främja näringslivets utveckling. Tystnadsplikten enligt

text: 2 §

text: den upphävda lagen gäller dock alltjämt.

dcterms:title: Lag (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet RSN

text: Enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får aktiebolag med uppgift att på regional nivå främja näringslivets utveckling (

kind: term

text: regionala utvecklingsbolag

text: ) pröva frågor om stöd till näringsidkare inom bolagets verksamhetsområde.

text: Den som hos ett regionalt utvecklingsbolag har tagit befattning med en fråga som avses i

text: 1 §

text: får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han därvid fått veta om någons affärs- eller driftförhållanden.


rpubl:andrar: ändr. 2, 6 §§

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1994:1265

rpubl:andrar: ändr. 1, 8 §§, rubr. närmast före nuvarande 8 § sätts närmast före 9 §; nya 9 §, rubr. närmast före 8 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 4, 5, 6, 7, 9 §§; ny 8 a §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1998.

text: Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om ansökan som inkommit senast den 31 december 1997.

rpubl:andrar: ny 1 a §

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för stöd som beviljats före den 1 januari 2000.

dcterms:identifier: SFS 1994:771 i lydelse enligt SFS 1998:998

dcterms:title: Förordning (1994:771) om tillfälliga stödområden, m.m.

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Tillämpningsområde

text: områden utanför stödområden i vilka regionalt utvecklingsstöd kan lämnas under en begränsad tid enligt

text: 18 § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd (tillfälliga stödområden),

text: områden inom stödområde 2 i vilka högre stöd under en begränsad tid kan lämnas enligt

text: 24 § andra stycket

text: och

text: 53 § andra stycket

text: förordningen om regionalpolitiskt företagsstöd, samt

text: områden utanför stödområden inom vilka Närings- och teknikutvecklingsverket kan lämna regionalt utvecklingsstöd inom en ort enligt

text: 19 §

text: förordningen om regionalpolitiskt företagsstöd.

text: Förordning (1996:1572).

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om

beteckning: 1 a §

text: För följande kommuner och delar av kommuner gäller bestämmelserna i

text: och

text: 50 §§

text: förordningen (

text: ) om regionalpolitiskt företagsstöd inom EG:s strukturomvandlingsområden i Sverige.

text: Västmanlands län: Arboga och Hallstahammars kommuner.

text: Örebro län: Degerfors och Karlskoga kommuner samt Guldsmedshyttans och Ramsbergs församlingar i Lindesbergs kommun.

text: Värmlands län: Storfors och Kristinehamns kommuner.

text: Västra Götalands län: Karlsborgs kommun.

text: Blekinge län: Olofströms och Ronneby kommuner.

text: Kalmar län: Högsby, Hultsfreds, Vimmerby och Västerviks kommuner.

text: Östergötlands län: Valdemarsviks kommun.

text: Förordning (1998:998).

ordinal: 1 a

text: Tillfälliga stödområden

text: Följande kommuner och delar av kommuner är tillfälliga stödområden enligt

text: 18 § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd.

text: Norrbottens län: Piteå kommun utom f.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt.

text: Västerbottens län: Robertsfors kommun och Skellefteå kommun utom Fällfors, Jörns och Kalvträsks församlingar.

text: Västernorrlands län: Härnösands och Kramfors kommuner samt Örn- sköldsviks kommun utom Anundsjö, Björna, Skorpeds och Trehörningsjö församlingar.

text: Gävleborgs län: Ovanåkers, Nordanstigs, Söderhamns och Bollnäs kommuner samt Bjuråkers församling i Hudiksvalls kommun.

text: Dalarnas län: Ore församling i Rättviks kommun.

text: Förordning (1998:84).

text: Stöd får lämnas i form av regionalt utvecklingsstöd för verksamhet i enlighet med vad som framgår i

text: 18 § andra stycket förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd.

text: Förordning (1996:1572).

text: Regionalt utvecklingsbidrag får lämnas med högst 20 procent av den del av de totala utgifterna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner och andra inventarier, forskning och utveckling enligt vad som framgår av

text: 15 d § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd samt rekrytering och utbildning av personal. Inom Söderhamns, Degerfors, Karlskoga och Karlsborgs kommuner får dock regionalt utvecklingsbidrag lämnas med högst 35 procent av nämnda utgifter till små och medelstora företag och till övriga företag med högst 25 procent av nämnda utgifter.

text: I samband med investeringar som avser lokaler för uthyrning eller markberedning för torvproduktion får dock regionalt utvecklingsbidrag lämnas med högst 15 procent av utgifterna enligt

text: första stycket

text: Regionalt utvecklingslån får lämnas med högst 50 procent av den del av de totala utgifterna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner och andra inventarier eller, såvitt avser tjänsteföretag, det totala behovet av rörelsekapital.

text: Förordning (1998:84).

text: Regionalt utvecklingsbidrag enligt

text: 48 § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd får lämnas i form av bidrag med högst 20 procent och i form av ett medelstill- skott eller ett villkorslån med högst 50 procent av utgifterna enligt nämnda paragraf. Inom Söderhamns, Degerfors, Karlskoga och Karlsborgs kommuner får dock, utan hinder av bestämmelsen i

text: 53 § första stycket nämnda förordning

text: , utvecklingsbidrag i form av bidrag lämnas med högst 35 procent av utgifterna till små och medelstora företag, som uppfyller villkoren i

text: 15 c § nämnda förordning

text: , och till övriga företag med högst 25 procent av utgifterna.

text: Förordning (1997:687).

text: Områden inom stödområde 2 i vilka högre stöd kan lämnas

text: I följande kommuner och delar av kommuner inom stödområde 2 kan lämnas högre stöd enligt

text: 24 § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd.

text: Norrbottens län: Älvsbyns kommun.

text: Västerbottens län: Bjurholms och Norsjö kommuner samt Fällfors, Jörns och Kalvträsks församlingar i Skellefteå kommun.

text: Jämtlands län: Bräcke kommun utom Håsjö och Hällesjö församlingar och Åre kommun utom Kalls församling.

text: Västernorrlands län: Ånge kommun samt Anundsjö utom f. d. Solbergs kyrkobokföringsdistrikt, Björna, Skorpeds och Trehörningsjö församlingar i Örnsköldsviks kommun.

text: Dalarnas län: Vansbro, Malungs, Älvdalens, Smedjebackens och Ludvika kommuner.

text: Örebro län: Hällefors och Ljusnarsbergs kommuner.

text: Värmlands län: Eda, Torsby, Årjängs och Hagfors kommuner.

text: Förordning (1996:1276).

text: Regionalt utvecklingsbidrag får lämnas med högst 35 procent av den del av de totala utgifterna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner och andra inventarier, forskning och utveckling enligt vad som framgår av

text: 15 d § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd samt rekrytering och utbildning av personal. Inom Smedjebackens, Ludvika, Hälle- fors, Ljusnarsbergs och Hagfors kommuner får regionalt utvecklingsbidrag till andra företag än små och medelstora företag lämnas med högst 30 procent av nämnda utgifter.

text: I samband med investeringar som avser lokaler för uthyrning eller markberedning för torvproduktion får dock regionalt utvecklingsbidrag lämnas med högst 30 procent av utgifterna enligt

text: första stycket

text: Regionalt utvecklingsbidrag som avses i

text: 5 §

text: får lämnas med högst 35 procent av utgifterna enligt

text: 51 § första stycket förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd. Inom Smedjebackens, Ludvika, Hällefors, Ljusnarsbergs och Hagfors kommuner får regionalt utvecklingsbidrag till andra än små och medelstora företag lämnas med högst 30 procent av nämnda utgifter.

text: Förordning (1998:84).

text: Närings- och teknikutvecklingsverket får lämna regionalt utvecklingsstöd enligt

text: 19 § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd inom sådana orter i Jämtlands län som inte ingår i ett stödområde.

text: Förordning (1995:373).

beteckning: 8 a §

text: regionalt utvecklingsbidrag som avses i

text: 5 §

text: 15 d § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd samt rekrytering och utbildning av personal,

text: regionalt utvecklingslån med högst 50 procent av den del av de totala utgifterna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner och andra inventarier eller, såvitt avser tjänsteföretag, av det totala behovet av rörelsekapital, samt

text: regionalt utvecklingsbidrag som avses i

text: 5 §

text: i form av bidrag med högst 20 procent och i form av ett medelstillskott eller ett villkorslån med högst 50 procent av utgifterna enligt

text: om regionalpolitiskt företagsstöd.

text: Förordning (1998:84).

ordinal: 8 a

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd enligt

text: och

text: 6 §§

text: skall ha kommit in senast den 31 december 1999.

text: Förordning (1998:84).


rpubl:andrar: ändr. 1, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 5, 6, 10 §§; ny 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: upph. 7 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar som inkommit till behörig myndighet före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1994:773 i lydelse enligt SFS 1999:1228

dcterms:title: Förordning (1994:773) om småföretagsstöd

text: För att främja sysselsättningsskapande investeringar och inomregional balans kan i den utsträckning det finns medel småföretagsstöd lämnas enligt denna förordning.

text: Stöd får endast lämnas om och i den omfattning Europeiska gemenskapernas kommission godkänt den ordning som gäller för stödet.

text: Förordning (1999:1228).

text: I lagen (

text: ) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning finns bestämmelser om att i vissa särskilt angivna län ett regionalt självstyrelseorgan skall besluta om användningen av regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel. I län med ett regionalt självstyrelseorgan skall vad som sägs om länsstyrelsen i

text: 6 § första stycket

text: och

text: 9 §§

text: i stället gälla det regionala självstyrelseorganet.

text: Förordning (1997:1247).

text: har färre än 50 anställda,

text: antingen har en årsomsättning som motsvarar högst 7 miljoner ecu eller har en balansomslutning som motsvarar högst 5 miljoner ecu, och

text: inte alls eller med en andel som understiger 25 procent ägs av företag som inte uppfyller villkoren i 1-2.

text: Småföretagsstöd kan lämnas i hela landet till företag som inte verkar inom syntetfiberindustrin eller stålindustrin och som

text: Villkoret i

text: första stycket 3

text: gäller inte, om ägaren är ett offentligt investeringsföretag, ett riskkapitalföretag eller en institutionell investerare, under förutsättning att de inte kontrollerar företaget vare sig individuellt eller gemensamt.

text: Förordning (1997:1247).

text: åtgärder som innebär att en verksamhet flyttas från ett län till ett annat, eller

text: att en verksamhet rekonstrueras eller avser verksamhet som nyligen har varit föremål för en rekonstruktion.

text: Stöd kan lämnas som bidrag i samband med investeringar som beräknas leda till långsiktig sysselsättning under förutsättning att stödet inte bidrar till

text: Stöd lämnas endast om det totala godkända kapitalbehovet i samband med den investering som ligger till grund för ansökningen uppgår till högst 20 miljoner kronor.

text: Beträffande vilka slag av investeringar småföretagsstöd kan avse tillämpas

text: 20 § andra stycket

text: och

text: 48 § andra stycket

text: förordningen (

text: ) om regionalpolitiskt företagsstöd. Förordning 81997:1247).

text: Bidrag kan lämnas med högst 15 procent av den del av de totala utgifterna i samband med en investering som avser byggnader, markanläggningar, maskiner och andra inventarier eller av utgifterna för patent, licenser, marknadsföring, produktutveckling, utbildning eller liknande.

text: Inom områden som omfattas av EG:s strukturfondsprogram för mål 2 kan bidrag lämnas till ombyggnad och restaurering av lokaler för uthyrning, om medel från EG:s strukturfonder lämnas för samma investering. Det totala bidrag som lämnas för en sådan investering får uppgå till högst 15 procent av investeringskostnaden.

text: Bidraget får inte vara större än vad som behövs för att investeringen skall kunna komma till stånd.

text: Förordning (1998:1371).

text: Om småföretagsstöd lämnas samtidigt med andra former av statligt stöd gäller

text: 11 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: förordningen (

text: ) om regionalpolitiskt företagsstöd.

text: Förordning (1997:1247).

text: Länsstyrelsen beslutar i ärenden om småföretagsstöd. En ansökan om stöd skall ges in till länsstyrelsen i det län där verksamheten skall bedrivas.

text: Länsstyrelsen meddelar föreskrifter om när en ansökan om stöd senast skall vara inlämnad.

text: Förordning (1997:1247).

text: 7 § har upphävts genom förordning (1999:16).

text: Länsstyrelsens beslut i ärenden om stöd enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Länsstyrelsen skall vid domstolar och andra myndigheter bevaka statens rätt mot stödmottagaren. Länsstyrelsen får därvid anta ackordsförslag eller på annat sätt efterskänka statens rätt.

text: Vad som föreskrivs om stödberättigad verksamhet i följande bestämmelser i förordningen (

text: ) om regionalpolitiskt företagsstöd skall i tillämpliga delar gälla även småföretagsstöd:

text: 2 § första stycket

text: utom vad avser 8-10,

text: 4 § första stycket andra meningen

text: och

text: andra stycket

text: första meningen,

text: 8 § första

text: och

text: andra styckena

text: 10 § andra stycket

text: 12 § första stycket

text: 13 § första stycket

text: 14 § första stycket

text: 15 §

text: 22 § första stycket

text: 25 §

text: 26 § första stycket

text: 27 § första stycket

text: och

text: andra stycket

text: första meningen,

text: 30 §§

text: 33 §§

text: 39 §

text: 41 § första stycket

text: 42 § första meningen

text: 45 § första stycket

text: och

text: andra stycket

text: första meningen,

text: 46 §

text: 48 § andra stycket

text: och

text: 75 §

text: Förordning (1997:1247).


text: Den upphävda lagen gäller dock fortfarande vid 1995 års taxering.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1994:774) om beskattning av vinstutdelning vid 1995 års taxering

rdfs:label: Finansdepartementet S5

text: Inledande bestämmelser

text: För fysisk person och dödsbo gäller vid 1995 års taxering undantaget från skatteplikt i

text: 3 § 1 mom.

text: tredje stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt för utdelning på en aktie i svenskt aktiebolag som blivit tillgänglig för lyftning under år 1994 i den omfattning som anges i denna lag.

text: Utdelning som avses i punkt 1 a

text: andra stycket

text: av anvisningarna till

text: 22 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: omfattas inte av denna lag. Detsamma gäller utdelning som innebär att en aktieägare i ett aktiebolag som har aktier noterade på börs skall erhålla rätt att köpa en aktie i annat bolag (

text: inköpsrätt

text: ) under förutsättning att beslut om sådan utdelning har fattats före den 1 januari 1994.

text: Från skatteplikt undantas utdelning på en aktie till ett belopp som svarar mot ett jämförelsebelopp.

text: Beräkning av jämförelsebelopp för en aktie

text: För en aktie som utges efter utgången av år 1993 får beräknas ett jämförelsebelopp endast om aktien har getts ut vid nyemission eller fondemission som har registrerats före utgången av år 1993. Ett jämförelsebelopp får också beräknas, om aktien erhållits vid utbyte av ett konvertibelt skuldebrev utgivet i en emission som har registrerats före utgången av år 1993. Motsvarande gäller om aktien erhållits genom nyteckning med stöd av en optionsrätt som har getts ut i förening med ett skuldebrev i en emission som har registrerats före utgången av år 1993.

text: Med

text: jämförelsebelopp

text: avses 120 procent av det högsta belopp som bolaget lämnat i vinstutdelning för något av de fem räkenskapsår som närmast föregått det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas under år 1994. Med vinstutdelning avses i detta sammanhang inte återbetalning av villkorade aktieägartillskott.

text: Har bolaget för det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas år 1994 redovisat en nettovinst som är högre än den som redovisats under något av de fem närmast föregående räkenskapsåren får jämförelsebeloppet ökas i relation till förhållandet mellan nettovinsten under detta räkenskapsår och den högsta nettovinst som redovisats under något av de fem närmast föregående räkenskapsåren. Det sammanlagda jämförelsebeloppet för samtliga aktier i bolaget får vid en sådan beräkning inte överstiga 50 procent av nettovinsten för det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas.

text: Omfattar något av räkenskapsåren längre eller kortare tid än tolv månader skall det belopp bolaget lämnat i vinstutdelning på aktien och den nettovinst bolaget har redovisat jämkas vid beräkning av jämförelsebeloppet. Jämkning skall också ske om det nominella beloppet på aktien har satts ned eller om fondemission skett genom att nya aktier har getts ut.

text: Jämförelsebeloppet får ökas med ett belopp som svarar mot sådan vidareutdelning från bolaget som anges i lagen (

text: ) om beskattning av viss vidareutdelning.

text: Har en aktie enligt villkor i bolagsordningen rätt till utdelning som belöper på tidigare räkenskapsår får jämförelsebeloppet ökas med motsvarande belopp under förutsättning att detta villkor beslutats av bolagsstämma före ingången av år 1993.

text: Har utdelning inte lämnats på en aktie för något av de fem närmast föregående räkenskapsåren, skall som jämförelsebelopp anses det jämförelsebelopp som beräknas för andra av bolaget utgivna aktier. Finns aktier av olika slag, beräknas jämförelsebeloppet för aktier av samma slag eller, om sådant jämförelsebelopp inte kan beräknas, som genomsnittet av jämförelsebeloppen på de aktier för vilka jämförelsebelopp kan beräknas.

text: Har bolaget inte lämnat utdelning för något av de fem närmast föregående räkenskapsåren, utgör jämförelsebeloppet 20 procent av nettovinsten för det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas. Nettovinsten skall därvid fördelas med lika belopp på aktierna i bolaget.

text: Har ett aktiebolag vid tidpunkten för beslut om utdelning inte aktier noterade på börs, får jämförelsebeloppet för en aktie beräknas som 20 procent av ett belopp motsvarande ett kapitalunderlag fördelat med lika belopp på aktierna i bolaget. Kapitalunderlaget beräknas med tillämpning av lagen (

text: ) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag.

text: För en aktie i ett investmentföretag som avses i

text: 2 § 10 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt får jämförelsebeloppet beräknas som summan av den skattepliktiga utdelning på svenska och utländska aktier som företaget mottagit under det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas fördelat med lika belopp på antalet aktier i bolaget. Detsamma gäller för en aktie i förvaltningsföretag som avses i

text: 7 § 8 mom.

text: andra stycket

text: nämnda lag i dess lydelse intill utgången av år 1993.

text: Utdelning på andel i ekonomisk förening

text: Bestämmelserna i denna lag tillämpas även för utdelning på en andel i annan ekonomisk förening än sådan kooperativ ekonomisk förening som avses i

text: 2 § 8 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: Bestämmelserna tillämpas dock inte i fråga om utdelning på förlagsinsatser i ekonomisk förening som betalats in till föreningen före den 1 januari 1994.

text: Utdelning på aktier och andelar i fåmansföretag

text: För utdelning på en aktie eller en andel som omfattas av bestämmelserna i

text: 3 § 12 mom.

text: första stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt gäller undantaget från skatteplikt i

text: 3 § 1 mom.

text: tredje stycket

text: nämnda lag för ett jämförelsebelopp beräknat enligt

text: andra stycket

text: . Om det högsta av de jämförelsebelopp som gäller enligt denna lag i övrigt innebär ett lägre jämförelsebelopp skall dock undantaget gälla för detta belopp.

text: Jämförelsebeloppet utgörs av summan av dels ett belopp som svarar mot statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret med tillägg av fem procentenheter multiplicerad med anskaffningskostnaden för aktien eller andelen beräknad enligt

text: 3 § 12 mom.

text: första stycket

text: eller

text: fjärde stycket 1

text: eller

text: lagen om statlig inkomstskatt, dels en femtedel av det belopp som svarar mot sparad utdelning.

text: Övriga bestämmelser

text: Preliminär skatt enligt

text: uppbördslagen (1953:272)

text: skall inte tas ut för inkomst för vilken skatteplikt föreligger på grund av denna lag.

text: Med

text: nettovinst

text: avses i denna lag nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, fastställd koncernbalansräkning.

text: Den som betalar ut utdelning skall i samband med utbetalningen lämna uppgift till mottagaren om hur stor del av utdelningen som är skattepliktig enligt denna lag. Förhållanden som avses i

text: 11 §

text: skall dock inte beaktas.

text: Avstämningsbolag skall, i samband med att underlag för utbetalningen lämnas, till Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag (

text: värdepapperscentralen

text: ) lämna uppgifter enligt

text: första stycket

text: . Värdepapperscentralen skall snarast lämna uppgifterna vidare till den som är registrerad som förvaltare.

text: Om utdelningen betalats ut före den 1 juli 1994 skall uppgift enligt första och andra styckena lämnas snarast efter denna tidpunkt.

text: Företag skall i sin självdeklaration avseende det beskattningsår för vilket utdelning lämnas under 1994 lämna de uppgifter som behövs för bedömning av skattskyldighet för utdelning från företaget. Kan uppgift inte lämnas i självdeklarationen, skall uppgiften lämnas till skattemyndigheten före utgången av oktober 1994 eller, om utdelning lämnas därefter, inom en månad från utdelningsdagen.

text: Föreligger särskilda skäl får Riksskatteverket efter ansökan av det utdelande företaget eller av aktie- eller andelsägare i företaget medge att jämförelsebeloppet för en aktie eller en andel beräknas till högre belopp än vad som följer av denna lag. Medgivandet får dock inte innefatta undantag från

text: 11 §

text: . Företaget och sökanden skall underrättas om beslutet.

text: Riksskatteverkets beslut får inte överklagas.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid 1996 års taxering. Vid 1995 års taxering skall hänvisningen i

text: 9 §

text: till lagen (

text: ) om återföring av skatteutjämningsreserv avse lagen i dess lydelse till och med den 30 december 1994.

rpubl:andrar: upph. 11 §; ändr. 9, 10 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid 1997 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

dcterms:identifier: SFS 1994:775 i lydelse enligt SFS 1995:1632

dcterms:title: Lag (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag

text: Tillämpningsområde

text: Vid tillämpning av

text: 3 § 12 c

text: mom.

text: tredje stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt beräknas kapitalunderlaget enligt denna lag.

text: Lag (1995:1632).

text: Beräkning av kapitalunderlaget

text: Kapitalunderlaget beräknas som skillnaden mellan tillgångar och skulder i företaget vid utgången av det beskattningsår för vilket taxering skedde år 1993 eller, om företaget inte taxerades då, det beskattningsår för vilket taxering skedde år 1992. Vid beräkning av kapitalunderlaget beaktas även

text: och

text: 10 §§

text: Lag (1995:1632).

text: belopp som svarar mot avsättning till skatteutjämningsreserv,

text: uppskovsbelopp som avses i lagen (

text: ) om återföring av obeskattade reserver och som vid beskattningsårets utgång ännu inte återförts till beskattning och

text: belopp som har avsatts till ersättningsfond eller liknande fond.

text: Som skuld tas upp 28 procent av

text: Som skuld räknas även en skuldreservering i den mån avdrag för reserveringen medgetts vid inkomsttaxeringen.

text: Aktier och andelar i svenska dotterföretag som inte är handelsbolag skall tas upp till ett värde motsvarande så stor del av kapitalunderlaget i dotterföretaget som svarar mot moderföretagets andel av antalet aktier eller andelar i dotterföretaget.

text: fastighet som utgör omsättningstillgång tas upp till värdet enligt räkenskaperna minskat med sådana värdeminskningsavdrag och liknande avdrag som inte har gjorts i räkenskaperna,

text: andra lagertillgångar än som avses i punkt 1 och kundfordringar tas upp till de värden som gäller vid inkomsttaxeringen,

text: inventarier och andra tillgångar för vilka avdrag medges enligt punkterna 12--14 av anvisningarna till

text: 23 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: tas upp till skattemässiga restvärden,

text: annan fastighet än som avses i punkt 1 tas upp till anskaffningsvärdet för mark, byggnad och markanläggning minskat med medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag,

text: sådana finansiella instrument som avses i

text: 27 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt tas upp till anskaffningsvärden beräknade enligt genomsnittsmetoden om det inte är fråga om sådana tillgångar som avses i punkt 2,

text: fordringar i utländsk valuta tas upp till de värden som gäller vid inkomsttaxeringen,

text: andel i handelsbolag tas upp till delägarens justerade ingångsvärde för andelen enligt

text: 28 §

text: lagen om statlig inkomstskatt,

text: andra tillgångar än som avses i punkterna 1--7 tas upp till anskaffningsvärdet minskat med medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag.

text: Vid värderingen av andra tillgångar än som avses i

text: 5 §

text: skall

text: småhusenheter 70 procent av taxeringsvärdet,

text: hyreshusenheter 60 procent av taxeringsvärdet,

text: industrienheter 75 procent av taxeringsvärdet,

text: lantbruksenheter 100 procent av taxeringsvärdet.

text: Vid tillämpning av

text: 6 § 4

text: får fastighet som förvärvats före utgången av år 1990 i stället anses förvärvad den 1 januari 1991. Anskaffningsvärdet vid denna tidpunkt anses motsvara viss del av det för år 1991 gällande taxeringsvärdet minskat med vid 1982--1991 års taxering ar medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag om avdragen för år räknat uppgått till sammanlagt minst 10 procent av nämnda värde. Med del av taxeringsvärdet avses i fråga om

text: Värdet enligt

text: första stycket

text: skall i skälig mån jämkas om marknadsvärdet på byggnader, mark och markanläggningar vid beskattningsårets utgång inte överstiger 75 procent av detta värde. Jämförelsen skall avse marknadsvärdet på den egendom som omfattas av värderingen enligt

text: första stycket

text: Vid tillämpning av

text: och

text: 7 §§

text: avses med värdeminskningsavdrag också belopp varmed ersättningsfond och liknande fonder tagits i anspråk.

text: Justering av kapitalunderlaget

text: Har företaget gjort avdrag för avsättning till skatteutjämningsreserv vid 1994 års taxering får, i stället för vad som anges i

text: 3 § 1

text: , som skuld tas upp 28 procent av det belopp som enligt lagen (

text: ) om återföring av skatteutjämningsreserv lägst skall återföras till beskattning vid 1995--2002 års taxeringar. Understiger avdraget för avsättning det avdrag som avses i

text: 3 § 1

text: skall kapitalunderlaget minskas med 28 procent av skillnaden däremellan.

text: Lag (1994:1894).

text: Kapitalunderlaget skall minskas med vinstutdelning som lämnats för det räkenskapsår för vilket taxering skedde år 1993 eller, om företaget inte taxerades då, det räkenskapsår för vilket taxering skedde år 1992.

text: Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än det som anges i

text: första stycket

text: skall minska kapitalunderlaget i den mån utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, fastställd koncernbalansräkning.

text: Kapitalunderlaget i ett aktiebolag skall minskas med belopp som svarar mot utbetalningar från bolaget som gjorts i samband med nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden om utbetalning skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades.

text: Kapitalunderlaget i en ekonomisk förening skall minskas med belopp som svarar mot utbetalningar enligt

text: 10 kap. 1 § lagen (1987:667)

text: om ekonomiska föreningar vid nedsättning av medlemsinsatsernas belopp eller enligt

text: 4 kap. 3 § samma lag

text: vid återbetalning av överskjutande medlemsinsatser om utbetalning skett efter det räkenskapsår då underlaget beräknades.

text: Kapitalunderlaget justeras för utbetalning enligt andra-

text: fjärde styckena

text: för det beskattningsår utbetalning skett sedan det utbetalade beloppet har fördelats enligt

text: 3 § 12 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt mellan inkomst av kapital respektive tjänst.

text: Lag (1994:1894).

text: 11 § har upphävts genom lag (1994:1894).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas i fråga om vidareutdelning som blivit tillgänglig för lyftning för den skattskyldige efter ikraftträdandet och som har betalats med utdelning som företaget erhållit efter utgången av år 1993.

text: Den upphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas vid 1995 års taxering.

dcterms:title: Lag (1994:776) om beskattning av viss vidareutdelning

text: Undantagen från skatteplikt för utdelning i punkt 2 a av anvisningarna till

text: 22 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 3 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt gäller inte vidareutdelning.

text: Med vidareutdelning avses utdelning som det utdelande företaget betalat med utdelning som företaget erhållit på aktie eller andel i en utländsk juridisk person och som inte beskattats i Sverige hos företaget. Lämnad utdelning skall anses i första hand ha betalats med sådan erhållen utdelning som i sin tur i första hand skall anses hänförlig till utdelning som vid vidareutdelning skall beskattas på grund av

text: 3 §§

text: . Med vidareutdelning avses inte utdelning som lämnas av investmentföretag eller värdepappersfond som avses i

text: 2 § 10 mom.

text: lagen om statlig inkomstskatt.

text: Bestämmelserna i denna lag tillämpas inte om det sammanlagda belopp som ett företag delar ut som vidareutdelning ett räkenskapsår understiger fem procent av den totala utdelning som företaget lämnat under samma räkenskapsår.

text: Till utdelning som skall beskattas på grund av

text: 1 §

text: skall läggas utländsk källskatt som företaget erlagt och som belöper på den vidareutdelade utdelningen.

text: inte beskattats hos företaget på grund av bestämmelserna om näringsbetingat innehav i

text: 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt eller -- om en prövning enligt nämnda moment inte skett -- vid en sådan prövning inte skulle ha beskattats hos företaget, eller

text: är utdelning på näringsbetingat innehav som i sin tur består av utdelning som den utländska juridiska personen på grund av näringsbetingat innehav erhållit -- direkt eller indirekt via en eller flera juridiska personer som i sin tur erhållit utdelningen på näringsbetingade innehav -- från juridisk person som är underkastad sådan jämförlig inkomstbeskattning som avses i

text: 7 § 8 mom.

text: lagen om statlig inkomstskatt, eller

text: avser vinst hos en utländsk juridisk person som har beskattats på grund av bestämmelserna i punkt

text: 10 andra stycket

text: av anvisningarna till

text: 53 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Från tillämpning av

text: 1 §

text: undantas vidareutdelning av sådan utdelning som företaget erhållit och som

text: I fall som avses i

text: första stycket 2

text: skall, om inte företaget yrkat annat, utdelning som företaget erhållit i första hand anses ha bestått av sådan utdelning från utländsk juridisk person som medför undantag från skatteplikt när den vidareutdelas, om sådan utdelning funnits tillgänglig hos den utländska juridiska person som lämnat utdelning till företaget.

text: Understiger belopp som skulle ha beskattats på grund av

text: 3 §§

text: sammanlagt 500 kronor för en skattskyldig, beskattas inte beloppet.

text: Vid tillämpning av lagen (

text: ) om avräkning av utländsk skatt skall intäkt som är skattepliktig enligt denna lag anses som sådan utländsk intäkt som anges i

text: 1 §

text: den nämnda lagen. Utländsk källskatt som erlagts av det utdelande företaget och som belöper på det skattepliktiga beloppet skall därvid anses ha erlagts av den skattskyldige.

text: I det fall skattskyldig enligt denna lag är ett företag som erhållit vidareutdelningen på näringsbetingat innehav har företaget, utöver avräkning av utländsk källskatt som avses i

text: 2 §

text: och som belöper på sådan vidareutdelning, genom avräkning rätt att enligt

text: 1 § tredje stycket

text: lagen om avräkning av utländsk skatt erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt motsvarande tio procent av den skattepliktiga vidareutdelningens bruttobelopp inklusive den på vidareutdelningen belöpande källskatten, om det utdelande företaget enligt nämnda lag skulle ha varit berättigad till sådan avräkning om inte skattebefrielse för utdelningen förelegat.

text: Värdepappersfond som erhållit intäkt för vilken fonden är skattskyldig på grund av

text: och

text: 2 §§

text: får från intäkten dra av ett belopp motsvarande den utländska källskatt som anges i

text: 2 §

text: multiplicerat med fyra. Värdepappersfond är inte berättigad erhålla avräkning av sådan utländsk skatt.

text: Den som betalar ut utdelning skall i samband med utbetalningen lämna uppgift till mottagaren om hur stor del av utdelningen som är skattepliktig enligt denna lag. I det skattepliktiga utdelningsbeloppet skall inräknas även belopp som avses i

text: 4 §

text: . Uppgift skall också lämnas om utländsk källskatt som belöper på vidareutdelningen.

text: Avstämningsbolag skall, i samband med att underlag för utbetalningen lämnas, till Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag (

text: värdepapperscentralen

text: ) lämna uppgifter enligt

text: första stycket

text: . Värdepapperscentralen skall snarast lämna uppgifterna vidare till den som är registrerad som förvaltare.

text: Företag skall i sin självdeklaration lämna de uppgifter som behövs för bedömning av skattskyldighet för utdelning från företaget. Kan uppgift inte lämnas i självdeklarationen, skall uppgiften lämnas till skattemyndigheten inom en månad från utdelningsdagen.