text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. Förordningen gäller till utgången av juni 1987.

type: punkt

text: Arvodestjänster som rektor och studierektor, extra tjänster som biträdande rektor samt arvodestjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare i gymnasieskolan får finnas kvar så lång tid efter utgången av juni 1987 som kan fordras för att få innehavarnas anställning på tjänsterna att upphöra, om inte något annat följer av punkt 8.

text: För den som vid utgången av juni 1987 innehar en ordinarie tjänst som rektor eller studierektor vid en skolenhet med gymnasieskola i en kommun eller landstingskommun skall förordnandet från och med den 1 juli 1987 avse ordinarie tjänst som rektor eller studierektor vid kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola. Styrelsen för skolan skall bestämma rektors eller studierektors arbetsområde.

text: För den som vid utgången av juni 1987 är förordnad tills vidare utan tidsbegränsning på en arvodestjänst som rektor vid särskild skolenhet typ 1 vid gymnasieskolan i en kommun eller landstingskommun skall förordnandet från och med den 1 juli 1987 avse ordinarie tjänst som rektor vid kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola, om

type: lista

text: a. tjänsten som rektor ryms inom ramen för de skolledningsresurser som får användas till tjänster som rektor och studierektor enligt

text: 42 §

type: stycke

text: b. rektorn uppfyller villkoren för behörighet till sådan tjänst enligt

text: 23 §

text: och

text: c. rektorn önskar få ett sådant förordnande.

text: För den som vid utgången av juni 1987 är förordnad tills vidare utan tidsbegränsning på en extra tjänst som biträdande rektor vid särskild skolenhet typ 1 vid gymnasieskolan i en kommun eller landstingskommun skall förordnandet från och med den 1 juli 1987 avse ordinarie tjänst som studierektor vid kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola, om den biträdande rektorn önskar få ett sådant förordnande.

text: För den som vid utgången av juni 1987 är förordnad tills vidare utan tidsbegränsning på en arvodestjänst som studierektor vid en skolenhet med gymnasieskola i en kommun eller landstingskommun skall förordnandet från och med den 1 juli 1987 avse ordinarie tjänst som studierektor vid kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola, om

text: Den som önskar få en tjänst enligt punkterna 4--6 skall anmäla det. Anmälan ställs till länsskolnämnden och ges in till styrelsen för skolan.

text: Den som den 30 juni 1987 innehar en arvodestjänst som huvudlärare eller institutionsföreståndare i gymnasieskolan med förordnande tills vidare får behålla arvodestjänsten om

text: Den som med stöd av punkt 8 innehar en arvodestjänst som huvudlärare eller institutionsföreståndare är skyldig att fullgöra sådana specialfunktioner i

text: 29 §

text: som motsvarar de uppgifter som ingår i arvodestjänsten i den omfattning som styrelsen för skolan bestämmer.

text: Styrelsen för skolan skall bestämma rektors arbetsområde. a. tjänsten som studierektor ryms inom ramen för de skolledningsresurser som får användas till tjänster som rektor och studierektor enligt

text: 42 §

text: och b. studierektorn önskar få ett sådant förordnande. a. villkoren för att tjänsten skall få finnas enligt

text: 16 kap.

text: och

text: 49 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: är uppfyllda och b. högst fem år återstår till dess innehavaren uppnår nedre gränsen inom den pensioneringsperiod som gäller för honom eller henne.

text: Vid ledighet på en arvodestjänst som avses i punkt 2 får vikarie inte förordnas på tjänsten.

text: Föreskrifterna i

text: 18 kap. 11 § skolförordningen (1971:235)

text: skall tillämpas på sådana huvudlärare och institutionsföreståndare.

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Förordning (1986:1081) med vissa provisoriska bestämmelser om gymnasieskolans skolledning och skolledningsbidrag m.m.

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Regeringen meddelar i denna förordning provisoriska bestämmelser om gymnasieskolans skolledning och skolledningsbidrag m. m. för tiden från och med den 1 juli 1987. Huvudmännen skall tillämpa förordningen vid sin planering för nämnda tid.

text: skolenheter m. m.,

text: rektorer och studierektorer,

text: specialfunktioner och

text: skolledningsbidrag.

text: Förordningen innehåller föreskrifter om

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: I förordningen avses med

text: huvudman kommun eller landstingskommun som anordnar gymnasieskola,

text: styrelsen för skolan kommuns skolstyrelse eller landstingskommuns utbildningsnämnd,

text: redovisningsår tiden den 1 juli--den 30 juni följande år,

text: vuxenutbildning grundutbildning för vuxna (

kind: term

text: grundvux

text: ) och kommunal vuxenutbildning (

text: komvux

beteckning: 3 §

text: Förordningen skall tillämpas i stället för följande föreskrifter vid planeringen enligt

text: 1 §

text: Skolförordningen (1971:235)

text: 1 kap. 7 §

text: 7 kap. 11 §

text: 13 kap.

text: och

text: 9 a

text: 39 §§

text: 14 kap. 12 § andra stycket

text: 16 kap.

text: 41 a

text: och

text: 49 §§

text: samt

text: 17 kap.

text: 14 § första

text: och

text: tredje styckena

text: och

text: 23 § första

text: och

text: tredje styckena

text: Förordningen (1966:115)

text: om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning

text: och

text: 20 a §§

text: Vad som i övrigt sägs i

text: skolförordningen

text: om biträdande rektor, arvodestjänster som rektor eller studierektor eller om huvudlärare eller institutionsföreståndare skall inte tillämpas, om inte något annat följer av denna förordning.

text: Föreskrifter i

text: skolförordningen

text: eller andra författningar om rektor eller studierektor vid skolenhet med gymnasieskola skall i stället avse rektor eller studierektor vid gymnasieskolan i kommunen eller landstingskommunen.

text: Skolenheter m. m.

text: Allmän bestämmelse

beteckning: 4 §

text: En huvudmans gymnasieskola skall organiseras på en eller flera skolenheter enligt föreskrifterna i

text: 10 §§

text: Poängsystem

beteckning: 5 §

ordinal: a

text: 1,5 poäng för varje påbörjat 30-tal av det sammanlagda antalet elever inom varje årskurs i en skolenhet på följande linjer, nämligen tvåårig distributions- och kontorslinje, tvåårig drift- och underhållsteknisk linje, tvåårig ekonomisk linje, tvåårig estetisk- praktisk linje, tvåårig handels- och kontorslinje, tvåårig konsumtionslinje, tvåårig musiklinje, tvåårig social linje, tvåårig social servicelinje, tvåårig teknisk linje, treårig ekonomisk linje, treårig humanistisk linje, treårig naturvetenskaplig linje, treårig samhällsvetenskaplig linje samt fyraårig teknisk linje,

ordinal: b

text: 1,5 poäng för varje påbörjat 16-tal av det sammanlagda antalet elever på annan linje i en skolenhet,

ordinal: c

text: 1,5 poäng för varje klass av specialkurs som omfattar läsår,

ordinal: d

text: 1 poäng för varje klass av specialkurs som under redovisningsåret omfattar mindre än läsår men minst en termin,

ordinal: e

text: 1 poäng för varje påbörjat 20-tal kursveckor av sådana specialkurser vid skolenhet som under redovisningsåret omfattar mindre än en termin,

ordinal: f

text: 1,5 poäng för varje påbörjat 800-tal lektioner i fråga om skolenhet till vilken sådan praktik i skolverkstad på fyraårig teknisk linje är förlagd som avses i bestämmelser i timplanen,

ordinal: g

text: 0,5 poäng för varje påbörjat femtal elever i gymnasial lärlingsutbildning,

ordinal: h

text: 1 poäng för elevhem som är knutet till gymnasieskolan och står under samma ledning som denna.

text: För beräkning av omfattningen av en huvudmans gymnasieskola under ett redovisningsår finns ett poängsystem. Enligt detta beräknas

text: Omfattar en årskurs delar av två på varandra följande redovisningsår, beräknas för varje redovisningsår i fråga om linje hälften av det poängtal som följer av

text: första stycket a)

text: eller

text: b)

text: och i fråga om specialkurs 0,75 poäng för varje klass och redovisningsår.

text: För klass av särskola som förlagts till lokaler vilka ingår i skolanläggning för gymnasieskola beräknas 1 poäng för varje redovisningsår.

text: Vid beräkningen av poäng enligt denna paragraf skall linjer med samordnade timplaner räknas för sig. Därvid ges 1,5 poäng för varje påbörjat 30-tal elever, oavsett vilken linje och årskurs de tillhör.

text: Filialutbildning ingår i beräkningen av omfattningen av gymnasiekommunens gymnasieskola enligt denna paragraf. Därvid anses filialutbildningen höra till den gymnasieenhet till vilken filialutbildningen är organisatoriskt knuten.

text: Organisationen på skolenheter

beteckning: 6 §

text: skolenhet som har endast gymnasieskola eller både gymnasieskola och en eller flera andra skolformer under ledning av en rektor i gymnasieskolan (gymnasieenhet),

text: skolenhet som har vuxenutbildning och gymnasieskola under ledning av en rektor i vuxenutbildningen,

text: skolenhet som har grundskola och gymnasieskola under ledning av en rektor i grundskolan.

text: Utbildning i en huvudmans gymnasieskola kan bedrivas vid

beteckning: 7 §

text: En gymnasieenhet skall omfatta minst 10,5 poäng för gymnasieskola, om inte annat följer av 8 eller

text: 9 §

beteckning: 8 §

text: En gymnasieenhet kan omfatta 6--10 poäng för gymnasieskola och 1,5--9 poäng för vuxenutbildning, om poängtalet för gymnasieskolan är minst lika stort som poängtalet för vuxenutbildningen och det sammanlagda poängtalet är 10,5--19 poäng.

text: I fråga om vuxenutbildning beräknas för ett redovisningsår dels 1,5 poäng för varje påbörjat 800-tal lektioner i grundvux, dels 1,5 poäng för varje påbörjat 900-tal lektioner i komvux, varvid en lektion i yrkesämne räknas som 1,5 lektion. Med lektioner likställs timmar för studiehandledning samt studie- och yrkesorientering. Beräkningen av poäng för ett redovisningsår skall utgå från de förutsättningar som är kända den 15 maj före redovisningsåret.

beteckning: 9 §

text: Skolöverstyrelsen beslutar om gymnasieenheter enligt

text: och

text: 8 §§

text: . Därvid får skolöverstyrelsen medge undantag från kravet på 10,5 poäng i

text: 7 §

text: för en kommuns skolenhet som har studievägar inom något av områdena jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samt för en landstingskommuns skolenhet. Gymnasieenhet enligt

text: 8 §

text: får beslutas endast efter framställning från huvudmannen.

text: Skolöverstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen.

text: Om en huvudmans gymnasieskola inte har tillräckligt underlag för en gymnasieenhet, får gymnasieskolan ingå i en skolenhet som har både vuxenutbildning och gymnasieskola under ledning av en rektor i vuxenutbildningen under de förutsättningar som gäller enligt bestämmelserna om vuxenutbildning eller i en skolenhet som har både grundskola och gymnasieskola under ledning av en rektor i grundskolan.

text: Av

text: 24 kap.

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: framgår att en huvudmans kommunala högskoleutbildning utanför vårdområdet skall anordnas vid en eller flera skolenheter med gymnasieskola, om inte regeringen för visst fall bestämmer annat, samt att den högskoleutbildning som är förlagd till en sådan skolenhet skall ledas av rektor för skolenheten.

text: Som skolenhet med gymnasieskola skall vid tillämpningen av dessa bestämmelser räknas endast skolenhet som leds av en rektor i gymnasieskolan.

text: 1,5 poäng för varje studerandegrupp som avses i

text: 24 kap. 4 § högskoleförordningen (1977:263)

text: och vars utbildning omfattar ett läsår enligt

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: samma förordning,

text: 1 poäng för varje studerandegrupp vars utbildning under redovisningsåret omfattar mindre än ett läsår men minst en termin,

text: 1 poäng för varje påbörjat 20-tal kursveckor av sådana kurser som under redovisningsåret omfattar mindre än en termin.

text: Omfattningen av högskoleutbildning som avses i

text: 11 §

text: skall för ett redovisningsår beräknas enligt ett poängsystem som ger

text: Gymnasieenheter av typ A och typ B

text: En gymnasieenhet är av typ A eller typ B.

text: Om en kommun har endast en gymnasieenhet räknas denna alltid som typ A. För landstingskommuner räknas alla gymnasieenheter som typ A. För kommuner som inte hör till någon landstingskommun räknas som typ A alla gymnasieenheter som har tvåårig jordbrukslinje, tvåårig skogsbrukslinje eller tvåårig trädgårdslinje eller specialkurs på samma nivå och inom samma område.

text: följande tvååriga linjer, nämligen bygg- och anläggningsteknisk linje, beklädnadsteknisk linje, distributions- och kontorslinje, drift- och underhållsteknisk linje, el-teleteknisk linje, fordonsteknisk linje, handels- och kontorslinje, konsumtionslinje, livsmedelsteknisk linje, processteknisk linje, social servicelinje, träteknisk linje, verkstadsteknisk linje och vårdlinje samt specialkurser på samma nivå och inom samma områden som de nämnda linjerna,

text: gymnasial lärlingsutbildning,

text: årskurs 4 av fyraårig teknisk linje samt

text: påbyggnadsutbildningar som bygger på sådana utbildningar som avses i 1--3.

text: Som typ A räknas också en kommuns gymnasieenhet som omfattar sammanlagt minst 15 poäng för en eller flera av följande utbildningar, nämligen

text: I andra fall är gymnasieenheten av typ B.

text: När filialutbildning är organisatoriskt knuten till en gymnasieenhet (

text: huvudenhet

text: ), bestäms huvudenhetens karaktär av typ A eller typ B med beaktande även av filialutbildningen.

text: Huvudenheten och filialenheten skall ha gemensam skolledning.

text: Elevernas fördelning på skolenheter

text: Om det för en huvudmans gymnasieskola finns två eller flera skolenheter med samma studieväg, skall eleverna på studievägen fördelas på skolenheterna med hänsyn till vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt, till vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra utbildningsresurser samt till elevers önskemål.

text: Styrelsen för skolan fördelar eleverna på skolenheter, om inte annat är särskilt föreskrivet. Styrelsens beslut får inte överklagas.

text: Rektorer och studierektorer

text: Organiserande av tjänster

text: För ledningen av varje gymnasieenhet av typ A eller typ B skall det finnas en tjänst som rektor.

text: Om det finns särskilda skäl, får det efter medgivande av länsskolnämnden finnas en gemensam tjänst som rektor vid en landstingskommuns gymnasieskola för ledningen av två eller flera gymnasieenheter.

text: Tjänst som rektor vid en kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola inrättas av styrelsen för skolan som en ordinarie tjänst.

text: Arbetsområdet för rektor bestäms av styrelsen för skolan.

text: Styrelsen för skolan får besluta att arbetsområdet för rektor skall omfatta även kommunal högskoleutbildning inom vårdområdet.

text: Om skolväsendet i en kommun har mindre omfattning än 130 poäng, får skolstyrelsen ålägga rektor att även vara skolchef.

text: För att biträda en eller flera rektorer får styrelsen för skolan inrätta ordinarie tjänster som studierektor.

text: Sådana tjänster får inrättas inom ramen för de skolledningsresurser som får användas till tjänster som rektor och studierektor enligt

text: 42 §

text: 12 §§

text: För att biträda rektor vid en gymnasieenhet skall det finnas minst så många tjänster som studierektor som anges vid olika poängtal i följande sammanställning:

text: Åligganden

text: Föreskrifterna om åligganden i

text: 13 kap.

text: 9 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: gäller för rektorer vid gymnasieskolan.

text: handha förvaltningen av skoljordbruk, övningsskog eller skolträdgård, om styrelsen för skolan bestämmer det,

text: handha planering och ledning av försöksverksamhet vid skoljordbruk, övningsskog eller skolträdgård, om inte skolstyrelsen befriar rektor från dessa åligganden.

text: Rektor för en gymnasieenhet som har utbildning för jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring skall även

text: Rektor för en gymnasieenhet som har både gymnasieskola och vuxenutbildning skall även lämna de studerande i vuxenutbildningen upplysningar och råd om studieformen vid kurserna.

text: Studierektor skall biträda en eller flera rektorer med ledningen av verksamheten inom deras arbetsområden främst i vad avser uppgifter av pedagogisk art. Närmare föreskrifter om studierektors uppgifter meddelas av styrelsen för skolan efter förslag av berörda rektorer och av studierektor själv.

text: Behörighet

text: Behörig till tjänst som rektor eller studierektor är den som är behörig till ordinarie eller extra ordinarie tjänst som lärare vid någon skolform som ingår i gymnasieenheten eller till extra ordinarie tjänst som syofunktionär.

text: Om det finns synnerliga skäl, får den som inte har sådan behörighet förordnas.

text: Undervisningsskyldighet

text: Styrelsen för skolan skall besluta i fråga om rektors och studierektors undervisningsskyldighet.

text: Rektors undervisningsskyldighet får överstiga tio veckotimmar endast om det följer av

text: tredje stycket

text: eller det finns synnerliga skäl. Studierektors undervisningsskyldighet får inte överstiga 15 veckotimmar.

text: Rektor vid en landstingskommunal gymnasieskola där studievägarna omfattar mindre än 10,5 poäng enligt

text: 5 §

text: får fullgöra en högre undervisningsskyldighet än tio veckotimmar, om styrelsen för skolan beslutar det.

text: Rektor eller studierektor får endast tillfälligtvis och i den mån det är oundgängligen nödvändigt åta sig mer undervisning vid sådan skolform som ingår i arbetsområdet än som följer av beslut om undervisningsskyldigheten enligt

text: 24 §

text: Undervisningsskyldigheten får fullgöras genom att rektor eller studierektor ersätter lärare vid förfall för denne.

text: Bestämmelser om lärares skyldigheter skall tillämpas på rektor och studierektor, när de fullgör undervisning.

text: Tillsättning

text: En ordinarie tjänst som rektor tillsätts med förordnande tills vidare av länsskolnämnden efter förslag av styrelsen för skolan.

text: Om skolväsendet i en kommun eller landstingskommun enligt beslut skall omorganiseras inom två år från den tidpunkt då en ordinarie tjänst som rektor skall tillträdas och omorganisationen medför en sådan minskning av skolledningsresurserna att tjänsten inte ryms inom ramen för den del av dessa som får användas till tjänster som rektor och studierektor enligt

text: 42 §

text: , får vikarie förordnas på tjänsten för bestämd tid eller tills vidare längst till viss tidpunkt.

text: En ordinarie tjänst som studierektor tillsätts med förordnande tills vidare av länsskolnämnden efter förslag av styrelsen för skolan. Därvid skall

text: 27 § andra stycket

text: denna förordning samt

text: 17 kap.

text: och

text: 19 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: tillämpas.

text: Specialfunktioner

text: En lärare i gymnasieskolan är skyldig att fullgöra specialfunktioner, om det uppdras åt honom eller henne.

text: Med specialfunktioner avses sådana uppgifter av främst pedagogisk art för planering, samordning och utveckling som skall fullgöras vid gymnasieskolan för att verksamheten där skall fungera enligt läroplanen och andra författningar. Specialfunktioner skall också omfatta ansvar för gemensam utrustning, varvid särskild vikt skall läggas vid skötseln av dels ämnesinstitutioner i sådana naturvetenskapliga och tekniska ämnen som finns på tre- och fyraåriga linjer, dels datasalar.

text: Styrelsen för skolan beslutar om en lärare skall fullgöra specialfunktioner.

text: Specialfunktioner skall fullgöras i samarbete med övriga berörda arbetstagare i gymnasieskolan.

text: Om en lärare fullgör specialfunktioner, får styrelsen för skolan sätta ned lärarens undervisningsskyldighet.

text: Skolledningsbidrag

text: Kommuner och landstingskommuner har rätt att få statsbidrag till sina kostnader för rektorer och studierektorer samt för specialfunktioner i gymnasieskolan. Statsbidrag lämnas i form av skolledningsresurser enligt de grunder som anges i

text: 42 §§

text: särskilda lönekostnadsbidrag och

text: socialavgiftsbidrag.

text: Regeringen meddelar särskilda bestämmelser om

text: Skolledningsresurser

text: kostnader för löner åt rektorer och studierektorer, dock inte till kostnader för undervisning som ingår i tjänsterna eller till kostnader för övertidstillägg,

text: kostnader som föranleds av att undervisningsskyldigheten är nedsatt för lärare som fullgör specialfunktioner.

text: Statsbidrag i form av skolledningsresurser lämnas till

text: Skolledningsresurserna beräknas på det sätt som anges i

text: 38 §§

text: För varje gymnasieenhet i en kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola framräknas poängtalet för redovisningsåret enligt

text: och

text: 12 §§

text: Poängtalet enligt

text: 35 §

text: skall multipliceras med faktorer enligt följande sammanställning:

text: Om det finns flera gymnasieenheter av samma typ, skall poängtalet för dem läggas ihop före multipliceringen med faktorer.

text: Den sammanlagda produkten skall avrundas till ett tal med två decimaler. Om den tredje decimalen är någon av siffrorna 5--9, avrundas den andra decimalen uppåt.

text: den sammanlagda produkten enligt

text: 36 § tredje stycket

text: och

text: det belopp som regeringen för varje redovisningsår bestämmer för en skolledningsresurs.

text: Bidraget till skolledningsresurser beräknas på grundval av

text: När en kommuns gymnasieskola i fall som avses i

text: 6 §

text: eller

text: ingår i arbetsområdet för rektor vid någon annan skolform beräknas skolledningsresurser på samma sätt som anges för gymnasieenheter i 35- -

text: 37 §§

text: Regeringen bestämmer för varje redovisningsår ett preliminärt och ett slutligt belopp för en skolledningsresurs.

text: En tjänst som rektor eller studierektor utan undervisningsskyldighet motsvaras av en hel skolledningsresurs.

text: Skolledningsresurser skall inte tas i anspråk för kostnader för undervisningsskyldighet som ingår i sådana tjänster. Statsbidrag till kostnader för rektors och studierektors undervisningsskyldighet lämnas i stället i form av allmänt undervisningsbidrag. Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om allmänt undervisningsbidrag.

text: För varje veckotimme undervisningsskyldighet som ingår i tjänster som rektor och studierektor skall 0,048 skolledningsresurser inte tas i anspråk.

cells: Lärare vars undervisningsskyldighet i medeltal omfattar följande antal veckotimmar

text: Vid nedsättning för lärare av undervisningsskyldigheten en veckotimme för specialfunktioner tas följande del av en skolledningsresurs i anspråk:

text: Med de begränsningar som följer av denna paragraf bestämmer styrelsen för skolan om fördelning och användning av skolledningsresurserna. Samtliga skolledningsresurser som framräknas enligt

text: 36 §

text: skall utnyttjas för skolledning och specialfunktioner.

text: Om utbildningarna vid en kommuns eller landstingskommuns gymnasieenhet omfattar minst 26 poäng enligt

text: och

text: 12 §§

text: , skall för gymnasieenheten räknas fram de minimiresurser som skall användas till tjänster som rektor och studierektor samt till specialfunktioner. Minimiresurserna skall räknas fram på följande sätt.

text: Gymnasieenhetens andel av skolledningsresurserna beräknas på grundval av enhetens poängtal i förhållande till det sammanlagda poängtalet för kommunens eller landstingskommunens gymnasieenheter av samma typ. Av denna andel skall minst 65 procent användas till tjänster som rektor och studierektor samt minst 20 procent användas till specialfunktioner. Den återstående delen får fördelas fritt inom kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola till skolledning och specialfunktioner.

text: När en innehavare av en sådan arvodestjänst som huvudlärare eller institutionsföreståndare som övergångsvis finns kvar fullgör specialfunktioner inom ramen för arvodestjänsten, skall kostnaden för uppdragstillägg ersättas ur den del av skolledningsresurserna som tas i anspråk för specialfunktioner.

text: Särskilda bestämmelser

text: Förordningen (1981:449)

text: om minskning av vissa statsbidrag till kommunal utbildning skall tillämpas på skolledningsbidrag som avses i denna förordning.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1986:1082) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Tyska Demokratiska Republiken

rdfs:label: Finansdepartementet S4

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Tyska Demokratiska Republiken skall träda i kraft den 1 januari 1987 och tillämpas beträffande skatt på inkomst som tas ut på inkomst som förvärvas den 1 januari 1987 eller senare och på skatt på förmögenhet som innehas den 31 december 1987 eller senare.

text: Avtalet träder i kraft den 25 december 1986.

text: Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

text: Bilaga 1

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

text: till art. 1 och 4

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Tyska Demokratiska Republiken.

text: Frågan om en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i resp. stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s. k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt beskattningsreglerna i Tyska Demokratiska Republiken anses bosatt där. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: till art. 2

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. I punkt 1 anges de skatter som utgick vid avtalets undertecknande och på vilka avtalet tillämpas. Avtalet skall dock tillämpas även på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag som efter avtalets undertecknande införs vid sidan av eller i stället för de angivna skatterna (punkt 2).

text: till art. 6--21

text: En inkomst eller förmögenhetstillgång beskattas i Sverige om så kan ske enligt gällande skatteförfattningar och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av bestämmelse i avtalet. Även om en inkomst enligt avtalet beskattas endast i Tyska Demokratiska Republiken kan den likväl komma att påverka storleken av svensk skatt på annan inkomst (jfr art. 22 punkt 2 d). Vid beskattningen hänförs en inkomst alltid till den förvärvskälla till vilken den hör enligt de svenska skatteförfattningarna oavsett till vilket inkomstslag inkomsten har hänförts enligt avtalet.

text: till art. 6

text: Enligt bl. a.

text: 27 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse. Inkomst som omfattas av art. 6 skall emellertid vid tillämpningen av avtalet anses som inkomst av fast egendom. Detta medför att inkomsten får beskattas i den stat där den fasta egendomen är belägen.

text: till art. 7

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som enligt avtalet förstås med uttrycket "fast driftställe'' anges i art. 5.

text: Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Tyska Demokratiska Republiken, skall den till driftstället hänförliga inkomsten undantas från skatt i Sverige om villkoren i art. 22 punkt 2 c är uppfyllda. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 22.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Tyska Demokratiska Republiken och villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 22 punkt 2 c inte är uppfyllda, får den till driftstället hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som erlagts i Tyska Demokratiska Republiken avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkt 2. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så att inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkt 2 angivna principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

text: Om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 9

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan företag med intressegemenskap. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske enligt

text: 43 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Tyska Demokratiska Republiken skall länsskattemyndigheten anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för vad som förekommit.

text: Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe som den som har rätt till utdelningen har i Tyska Demokratiska Republiken, iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

text: till art. 10

text: Om aktiebolag eller ekonomisk förening uppbär utdelningen, är denna undantagen från taxering i Sverige i den mån art. 22 punkt 3 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 22 punkt 3 finns i

text: 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe, som den som har rätt till utdelningen har i Tyska Demokratiska Republiken, tillämpas art. 7. Utdelningen skall, om villkoren i art. 22 punkt 2 c är uppfyllda eller fall föreligger som anges i art. 22 punkt 3, i detta fall inte beskattas i Sverige. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 22. Är villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 22 punkt 2 c inte uppfyllda och föreligger inte heller fall som anges i art. 22 punkt 3, beskattas utdelningen i Sverige men skatt på utdelningen som erlagts i Tyska Demokratiska Republiken avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till fysisk eller juridisk person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe som den som har rätt till utdelningen har i Sverige, tas kupongskatt ut med 15 %, eller i fall som avses i art. 10 punkt 2 a, 10 % av utdelningens bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om den särskilda debiteringen görs i skattelängden.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningen på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på aktie eller annan andel till vilken utdelningen är hänförlig. Avdrag medges dock inte för skatt på utdelningen som erlagts i Tyska Demokratiska Republiken. Den sålunda beräknade skatten nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a genom avräkning av skatt som tagits ut i Tyska Demokratiska Republiken enligt art. 10 punkt 2. Denna skatt får uppgå till högst 10 % av utdelningens bruttobelopp i fall som avses i art. 10 punkt 2 a och till högst 15 % av utdelningens bruttobelopp i övriga fall. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

text: Om den som har rätt till utdelningen har sådant fast driftställe i Sverige som avses i avtalet och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället, gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Vad som förstås med uttrycket "ränta'' anges i art. 11 punkt 2.

text: Ränta, som betalas från Tyska Demokratiska Republiken till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas i regel här.

text: till art. 11

text: Ränta, vilken utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person som har hemvist i Tyska Demokratiska Republiken får enligt art. 11 punkt 1 i avtalet inte beskattas här.

text: Är räntan hänförlig till fordran som äger verkligt samband med fast driftställe, som den som har rätt till räntan har i Tyska Demokratiska Republiken, tillämpas art. 7. Räntan skall, om villkoren i art. 22 punkt 2 c är uppfyllda, i detta fall inte beskattas i Sverige. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 22. Är villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 22 punkt 2 c inte uppfyllda, beskattas räntan i Sverige men skatt på räntan som tagits ut i Tyska Demokratiska Republiken avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Om emellertid den som har rätt till räntan har fast driftställe i avtalets mening i Sverige och räntan är hänförlig till fordran som äger verkligt samband med det fasta driftstället, får svensk skatt tas ut på räntan (art. 11 punkt 3).

text: till art. 12

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt 3 gäller följande.

text: Royalty, som betalas från Tyska Demokratiska Republiken till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas i regel här.

text: Är royaltyn inte hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe som den som har rätt till royaltyn har i Tyska Demokratiska Repbubliken beräknas svensk skatt på royaltyn på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till royaltyn. Avdrag medges dock inte för skatt på royaltyn som erlagts i Tyska Demokratiska Republiken. Svensk skatt på royaltyn nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a genom avräkning av skatt som tagits ut i Tyska Demokratiska Republiken enligt art. 12 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe som den som har rätt till royaltyn har i Tyska Demokratiska Republiken tillämpas art. 7. Royaltyn skall, om villkoren i art. 22 punkt 2 c är uppfyllda, i detta fall inte beskattas i Sverige. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 22. Är villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 22 punkt 2 c inte uppfyllda, beskattas royaltyn i Sverige men skatt på royaltyn som tagits ut i Tyska Demokratiska Republiken avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22. Royalty, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken, beskattas här enligt

text: 28 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: jämfört med

text: 2 § 1 mom.

text: och

text: 3 §

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Om inte fall som avses i art. 12 punkt 4 föreligger, får emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som belöper på royaltyn inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp. Vid tillämpningen av denna begränsningsregel iakttas bestämmelserna i följande stycke.

text: Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än royaltyn, anses på royaltyn belöpa så stor andel av hela den statliga och kommunala inkomstskatten som royaltyn - efter avdrag för kostnader som är hänförliga till royaltyn - utgör av inkomsttagarens sammanräknade inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnden skall i deklarationen anteckna royaltyns bruttobelopp och i förekommande fall den nyss angivna andelen av den statliga resp. kommunala inkomstskatten samt ange att summan av den på vanligt sätt uträknade och på royaltyn belöpande statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den överstiger 10 % av royaltyns bruttobelopp, nedsättas med det överskjutande beloppet i förhållande till hur stor andel den statliga resp. kommunala inkomstskatten utgör av den sammanlagda skatten på royaltyn. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om den särskilda debiteringen görs i skattelängden.

text: till art. 13

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken förvärvar genom avyttring av fast egendom i Sverige, beskattas här (art. 13 punkt 1). Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom som ingår i fast driftställe som person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken har här (art. 13 punkt 2). Vinst på grund av överlåtelse av skepp eller luftfartyg som används i internationell trafik av företag i en avtalsslutande stat eller lös egendom hänförlig till sådan verksamhet beskattas endast i denna stat (art. 13 punkt 3). Vinst som en fysisk person som har haft hemvist i Sverige och som fått hemvist i Tyska Demokratiska Republiken förvärvar genom överlåtelse av egendom får beskattas i Sverige under de första tio åren efter bytet av hemvist (art. 13 punkt 5).

text: Realisationsvinst, som förvärvas av en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas i regel här. Enligt art. 13 punkt 1 får skatt på realisationsvinsten tas ut i Tyska Demokratiska Republiken, om den avyttrade egendomen utgörs av fast egendom i Tyska Demokratiska Republiken. Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 2 i fråga om vinst vid avyttring av lös egendom som ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Tyska Demokratiska Republiken. Vidare får skatt på vinsten tas ut i Tyska Demokratiska Republiken om överlåtaren är en fysisk person som har haft hemvist i Tyska Demokratiska Republiken vid någon tidpunkt under de första tio åren efter bytet av hemvist (art. 13 punkt 5).

text: Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Tyska Demokratiska Republiken skall realisationsvinst som är hänförlig till driftstället undantas från skatt i Sverige om villkoren i art. 22 punkt 2 c är uppfyllda. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 22. I övriga fall nedsätts svensk skatt på realisationsvinst enligt art. 22 punkt 2 a genom avräkning av den skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst i Tyska Demokratiska Republiken. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 22.

text: Lön och annan liknande ersättning får i regel beskattas i den stat där arbetet utförs (art. 14 punkt 1). Undantag från denna regel föreskrivs i art. 14 punkterna 2 och 3 samt art. 15, 17 och 18.

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare, musiker, idrottsmän m. fl. se anvisningarna till art. 16.

text: till art. 14 till art. 15

text: När ett svenskt bolag utbetalar styrelsearvode eller annan ersättning som avses i art. 15 till en person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av en person med hemvist i Sverige från ett bolag med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken, får inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som erlagts i Tyska Demokratiska Republiken avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: till art. 16

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet, får beskattas i den avtalsslutande stat där verksamheten utövas (art. 16 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 16 punkt 2 får inkomsten beskattas i den stat där artisten eller idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till en annan person (t. ex. arbetsgivare hos vilken artisten eller idrottsmannen är anställd) än artisten eller idrottsmannen själv. För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 16 punkterna 1 och 2 bestämmelserna i

text: 54 § första stycket b kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § 11 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: till art. 17

text: Pension och liknande ersättning på grund av tidigare anställning, livränta eller belopp enligt socialförsäkringslagstiftningen som härrör från Sverige och som betalas till person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken får enligt art. 17 punkt 1 beskattas här.

text: Person med hemvist i Sverige, som uppbär pension och liknande ersättning på grund av tidigare anställning, livränta eller belopp enligt socialförsäkringslagstiftningen från Tyska Demokratiska Republiken beskattas i Sverige för sådana ersättningar men skatt på inkomsten som tagits ut i Tyska Demokratiska Republiken avräknas från den svenska skatten på inkomsten enligt art. 22 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: till art. 18

text: Ersättning, med undantag för sådan ersättning som avses i art. 17, vilken utbetalas av någon av staterna, dess politiska underavdelningar eller lokala myndigheter för arbete utfört i denna stats, dess politiska underavdelningars eller lokala myndigheters tjänst, beskattas enligt huvudregeln i art. 18 punkt 1 a endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av en person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 18 punkt 1 b endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete.

text: Ersättning, som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som den utbetalande staten, dess politiska underavdelningar eller lokala myndigheter bedrivit, beskattas enligt bestämmelserna i art. 14 och 15 (art. 18 punkt 2).

text: Inkomst från Sverige, som uppbärs av en person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av avtalet. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige.

text: till art. 22

text: Inkomst från Tyska Demokratiska Republiken, som förvärvas av en person med hemvist i Sverige, tas i regel med vid taxering i Sverige. Likaså tas förmögenhetstillgång, som är belägen i Tyska Demokratiska Republiken, med vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Undantag gäller dock för de fall som anges i punkt 3 nedan samt i fråga om utdelning i vissa fall från bolag i Tyska Demokratiska Republiken. I fråga om sådan utdelning se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten sätts ned genom avräkning (art. 22 punkt 2 a och b). Vid avräkningen tillämpas såvitt avser inkomstskatt bestämmelserna i

text: 18 §§

text: lagen (

text: ) om avräkning av utländsk skatt. Därvid beräknas svensk inkomstskatt på inkomsten på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till inkomsten. Avdrag medges dock inte för skatt som erlagts i Tyska Demokratiska Republiken och som omfattas av avtalet. Beträffande storleken av skatt på utdelning och royalty hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 10 och anvisningarna till art. 12. Har skatt enligt avtalet tagits ut i Tyska Demokratiska Republiken på inkomst av rörelse som har bedrivits i Tyska Demokratiska Republiken, iakttas att inkomsten beräknats enligt art. 7.

text: Om inkomsten eller förmögenheten beskattas även i Tyska Demokratiska Republiken, medges lättnad vid beskattningen i Tyska Demokratiska Republiken enligt art. 22 punkt 1.

text: Om en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst som enligt art. 17 skall beskattas endast i Tyska Demokratiska Republiken eller sådan inkomst som enligt art. 22 punkt 2 c skall undantas från svensk skatt, skall inkomsten inte tas med vid taxering i Sverige. Om personen i fråga taxeras till statlig inkomstskatt för annan inkomst skall följande iakttas i fråga om person som har att erlägga progressiv inkomstskatt. Först uträknas den statliga inkomstskatt som skulle ha påförts, om den skattskyldiges hela inkomst beskattats endast i Sverige. Därefter fastställs hur stor procent den sålunda uträknade skatten utgör av hela den beskattningsbara inkomst på vilken skatten beräknats. Med den sålunda erhållna procentsatsen tas skatt ut på den inkomst som skall beskattas i Sverige. Förfarandet används endast om detta leder till högre skatt, se

text: 20 § 2 mom.

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till beskattning förete utredning om den skatt som har erlagts i Tyska Demokratiska Republiken.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige har en beräknad beskattningsbar inkomst av 90 000 kronor. Av inkomsten utgör 40 000 kronor inkomst som på grund av art. 17 skall beskattas endast i Tyska Demokratiska Republiken. Om skatten på 90 000 kronor motsvarar 10 %, skall denna procentsats tillämpas på de 50 000 kronor som skall beskattas i Sverige.

text: I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnden ange grunden för uträkningen av den statliga inkomstskatten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om detta görs i skattelängden.

text: till art. 23

text: Av art. 23 punkt 2 följer att bolag i Tyska Demokratiska Republiken inte får påföras förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelserna innebär ett undantag från reglerna i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.

type: bilaga

text: Bilaga 2

text: Anvisningar om kupongskatt, m. m.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Tyska Demokratiska Republiken har hemvist i Tyska Demokratiska Republiken kan, under de förutsättningar som anges i art. 10 i avtalet, få nedsättning av den skatt på utdelning som annars skulle utgå enligt

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: Om rätt till nedsättning föreligger enligt art. 10 i avtalet, tas kupongskatt ut efter den skattesats som anges där. I övrigt skall den som betalar utdelningen tillämpa bestämmelserna i

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: och

text: kupongskattekungörelsen (1971:49)

text: Kupongskatt för person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken

text: Har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige skall erlägga enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Tyska Demokratiska Republiken kan den skattskyldige få ut det för högt uttagna beloppet (restitution) efter ansökan hos riksskatteverket enligt

text: 27 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Riksskatteverkets beslut i ärende om restitution får överklagas på det sätt som anges i

text: 29 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Sålunda gäller att uppgifter enligt

text: 14 § kupongskattelagen (1970:624)

text: skall lämnas då det är fråga om utdelning från aktiebolag eller aktiefond som avses i

text: 13 § samma lag

text: . Som ytterligare förutsättning för nedsättning av kupongskatten på sådan utdelning gäller att utbetalaren genom intyg av myndighet eller bank i Tyska Demokratiska Republiken visar att den som har rätt till utdelningen har hemvist i Tyska Demokratiska Republiken.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Tyska Demokratiska Republiken har hemvist i Tyska Demokratiska Republiken och som enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a och c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt är skattskyldig i Sverige för utdelning på andel i svensk ekonomisk förening kan erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt enligt art. 10 i avtalet under de förutsättningar som anges där.

text: Ansökan om nedsättning görs hos den taxeringsnämnd som taxerar den utdelningsberättigade för det år då utdelningen beskattas eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande taxeringen detta år avslutats, hos den domstol som handlägger besvär över nämnda taxering. Ansökan bör göras före utgången av tredje kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

text: Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till person med hemvist i Tyska Demokratiska Republiken

text: Beslut i ärende som avses i punkt 6 får överklagas på det sätt som anges i

text: taxeringslagen (1956:623)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade genom intyg från myndighet eller bank i Tyska Demokratiska Republiken visa att han har hemvist i Tyska Demokratiska Republiken.


rpubl:andrar: ändr. 2 §; ny bil. 3

dcterms:title: Förordning (1986:1083) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Folkrepubliken Kina

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Folkrepubliken Kina skall träda i kraft den 1 januari 1987 och tillämpas beträffande inkomst som förvärvas under beskattningsår som börjar den 1 januari 1987 eller senare.

text: Avtalet träder i kraft den 3 januari 1987.

text: Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1, 2 och 3.

text: Förordning (1988:335).

text: Bilaga 1

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

text: till art. 1 och 4

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Folkrepubliken Kina.

text: Frågan om en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i resp. stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s. k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt beskattningsreglerna i Folkrepubliken Kina anses bosatt där. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: till art. 2

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. I punkt 1 anges de skatter som utgick vid avtalets undertecknande och på vilka avtalet tillämpas. Avtalet skall dock tillämpas även på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag som efter avtalets undertecknande införs vid sidan av eller i stället för de angivna skatterna (punkt 2).

text: till art. 6--22

text: En inkomst beskattas i Sverige om så kan ske enligt gällande skatteförfattningar och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av bestämmelse i avtalet. Även om en inkomst enligt avtalet beskattas endast i Folkrepubliken Kina kan den likväl komma att påverka storleken av svensk skatt på annan inkomst (jfr art. 23 punkt 2 d). Vid beskattningen hänförs en inkomst alltid till den förvärvskälla till vilken den hör enligt de svenska skatteförfattningarna oavsett till vilket inkomstslag inkomsten har hänförts enligt avtalet.

text: till art. 6

text: Enligt bl. a.

text: 27 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse. Inkomst som omfattas av art. 6 skall emellertid vid tillämpningen av avtalet anses som inkomst av fast egendom. Detta medför att inkomsten får beskattas i den stat där den fasta egendomen är belägen. Denna regel gäller även beträffande royalty från fast egendom eller för nyttjandet av eller rätten att nyttja mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång. Annan royalty beskattas enligt art. 12.

text: till art. 7

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som enligt avtalet förstås med uttrycket "fast driftställe'' anges i art. 5.

text: Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Folkrepubliken Kina, skall den till driftstället hänförliga inkomsten undantas från skatt i Sverige om villkoren i art. 23 punkt 2 b är uppfyllda. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 23.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Folkrepubliken Kina och villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 23 punkt 2 b inte är uppfyllda, får den till driftstället hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som erlagts i Folkrepubliken Kina avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Folkrepubliken Kina bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkterna 2--6. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så att inkomstberäkningen sker i enlighet med de i punkterna 2--6 angivna principerna. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

text: Om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 9

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan företag med intressegemenskap. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske enligt

text: 43 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Folkrepubliken Kina skall länsskattemyndigheten anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för vad som förekommit.

text: Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Folkrepubliken Kina och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till utdelningen har i Folkrepubliken Kina, iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

text: till art. 10

text: Om aktiebolag eller ekonomisk förening uppbär utdelningen, är denna undantagen från taxering i Sverige i den mån art. 23 punkt 2 c föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 23 punkt 2 c finns i

text: 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Folkrepubliken Kina och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till utdelningen har i Folkrepubliken Kina, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Utdelningen skall, om villkoren i art. 23 punkt 2 b är uppfyllda eller fall föreligger som anges i art. 23 punkt 2 c, i detta fall inte beskattas i Sverige. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 23. Är villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 23 punkt 2 b inte uppfyllda och föreligger inte heller fall som anges i art. 23 punkt 2 c, beskattas utdelningen i Sverige men skatt på utdelningen som erlagts i Folkrepubliken Kina avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till fysisk eller juridisk person med hemvist i Folkrepubliken Kina och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Sverige, tas kupongskatt ut med 10 % av utdelningens bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om den särskilda debiteringen görs i skattelängden.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningen på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på aktie eller annan andel till vilken utdelningen är hänförlig. Avdrag medges dock inte för skatt på utdelningen som erlagts i Folkrepubliken Kina. Den sålunda beräknade skatten nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a genom avräkning av skatt som tagits ut i Folkrepubliken Kina enligt art. 10 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 10 % av utdelningens bruttobelopp. I fråga om avräkning i vissa fall av högre kinesisk skatt än som faktiskt erlagts (art. 23 punkt 3) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

text: Om den som har rätt till utdelningen har sådant fast driftställe eller sådan stadigvarande anordning i Sverige som avses i avtalet och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen, gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Vad som förstås med uttrycket "ränta'' anges i art. 11 punkt 4.

text: Ränta, som betalas från Folkrepubliken Kina till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas i regel här.

text: till art. 11

text: Är räntan inte hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till räntan har i Folkrepubliken Kina, beräknas svensk skatt på räntan på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till räntan. Avdrag medges dock inte för skatt på räntan som erlagts i Folkrepubliken Kina. Svensk skatt på räntan nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a genom avräkning av kinesisk skatt som tagits ut enligt art. 11 punkt 2. Denna kinesiska skatt får inte överstiga 10 % av räntans bruttobelopp. I fråga om avräkning i vissa fall av högre kinesisk skatt än som faktiskt erlagts (art. 23 punkt 3) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: I fall som avses i art. 11 punkt 3 får kinesisk skatt inte tas ut på räntan.

text: Ränta, vilken utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person som har hemvist i Folkrepubliken Kina får - utom i fall som avses i art. 11 punkt 3 - beskattas här. I den mån sådan beskattning kan ske enligt gällande svenska regler iakttas att skatten därvid inte får överstiga 10 % av räntans bruttobelopp.

text: Är räntan hänförlig till fordran som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till räntan har i Folkrepubliken Kina, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Räntan skall, om villkoren i art. 23 punkt 2 b är uppfyllda, i detta fall inte beskattas i Sverige. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 23. Är villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 23 punkt 2 b inte uppfyllda, beskattas räntan i Sverige men kinesisk skatt på räntan avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: Om emellertid den som har rätt till räntan har sådant fast driftställe eller sådan stadigvarande anordning i Sverige som avses i avtalet och räntan är hänförlig till fordran som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen, gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på räntan (art. 11 punkt 5).

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt 3 gäller följande.

text: till art. 12

text: Royalty, som betalas från Folkrepubliken Kina till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas i regel här.

text: Är royaltyn inte hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till royaltyn har i Folkrepubliken Kina, beräknas svensk skatt på royaltyn på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till royaltyn. Avdrag medges dock inte för skatt på royaltyn som erlagts i Folkrepubliken Kina. Svensk skatt på royaltyn nedsätts enligt art. 23 punkt 2 a genom avräkning av kinesisk skatt som tagits ut enligt art. 12 punkt 2, i förekommande fall med tillämpning av bestämmelsen i protokollet till art. 12. Denna kinesiska skatt får inte överstiga 10 % eller, i fall som avses i nämnda protokollsbestämmelse, 7 % av royaltyns bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Folkrepubliken Kina, tillämpas art. 7 resp. 14. Royaltyn skall, om villkoren i art. 23 punkt 2 b är uppfyllda, i detta fall inte beskattas i Sverige. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 23. Är villkoren för undantagande från svensk skatt i art. 23 punkt 2 b inte uppfyllda, beskattas royaltyn i Sverige men kinesisk skatt på royaltyn avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: Royalty, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Folkrepubliken Kina, beskattas här enligt

text: 28 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: jämfört med

text: 2 § 1 mom.

text: och

text: 3 §

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Om inte fall som avses i art. 12 punkt 4 föreligger, får emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som belöper på royaltyn inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp eller, i fall som avses i protokollet till art. 12, 10 % av 70 % av bruttobeloppet. Vid tillämpningen av denna begränsningsregel iakttas bestämmelserna i följande stycke.

text: Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för nyttjandet av mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt art. 6.

text: Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än royaltyn, anses på royaltyn belöpa så stor andel av hela den statliga och kommunala inkomstskatten som royaltyn - efter avdrag för kostnader som är hänförliga till royaltyn - utgör av inkomsttagarens sammanräknade inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnden skall i deklarationen anteckna royaltyns bruttobelopp och i förekommande fall den nyss angivna andelen av den statliga resp. kommunala inkomstskatten samt ange att summan av den på vanligt sätt uträknade och på royaltyn belöpande statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den överstiger 10 % av royaltyns bruttobelopp resp. 10 % av 70 % av bruttobeloppet, nedsättas med det överskjutande beloppet i förhållande till hur stor andel den statliga resp. kommunala inkomstskatten utgör av den sammanlagda skatten på royaltyn. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om den särskilda debiteringen görs i skattelängden. till art. 13

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Folkrepubliken Kina förvärvar genom avyttring av fast egendom i Sverige, beskattas här (art. 13 punkt 1). Detsamma gäller beträffande vinst genom avyttring av aktier i ett bolag vars tillgångar direkt eller indirekt huvudsakligen består av fast egendom belägen i Sverige (art. 13 punkt 4). Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom som ingår i fast driftställe eller stadigvarande anordning som person med hemvist i Folkrepubliken Kina har här (art. 13 punkt 2). Vinst på grund av överlåtelse av skepp eller luftfartyg som används i internationell trafik av företag i en avtalsslutande stat eller lös egendom hänförlig till sådan verksamhet beskattas endast i den avtalsslutande stat där företaget har sitt huvudkontor (art. 13 punkt 3). Vinst på grund av överlåtelse av aktier i ett svenskt bolag, vilka utgör en andel av minst 25 % av bolaget (art. 13 punkt 5), eller överlåtelse av annan egendom, som härrör från Sverige, får beskattas här (art. 13 punkt 6).

text: Realisationsvinst, som förvärvas av en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas i regel här. Enligt art. 13 punkt 1 får kinesisk skatt tas ut på realisationsvinsten, om den avyttrade egendomen utgörs av fast egendom i Folkrepubliken Kina eller av aktier i ett bolag vars tillgångar huvudsakligen består av fast egendom belägen i Folkrepubliken Kina (art. 13 punkt 4). Motsvarande gäller också enligt art. 13 punkt 2 i fråga om vinst genom avyttring av lös egendom som ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Folkrepubliken Kina. Vidare får kinesisk skatt tas ut på vinsten om egendomen består av aktier i ett bolag i Folkrepubliken Kina, vilka utgör en andel av minst 25 % av bolaget (art. 13 punkt 5). Kinesisk skatt får också tas ut på vinst vid överlåtelse av annan egendom om vinsten härrör från Folkrepubliken Kina (art. 13 punkt 6). Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe eller stadigvarande anordning i Folkrepubliken Kina, skall realisationsvinst som är hänförlig till driftstället eller anordningen undantas från skatt i Sverige om villkoren i art. 23 punkt 2 b är uppfyllda. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 23. I övriga fall nedsätts svensk skatt på realisationsvinst enligt art. 23 punkt 2 a genom avräkning av den kinesiska skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 23.

text: Vad som förstås med "fritt yrke'' exemplifieras i art. 14 punkt 2.

text: Inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet beskattas i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet som utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1 a, eller vistas inkomsttagaren mer än 183 dagar under ett kalenderår i den andra staten (art. 14 punkt 1 b), får inkomsten beskattas i den stat där anordningen finns resp. inkomsttagaren vistas.

text: till art. 14

text: Om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet som får beskattas i Folkrepubliken Kina får inkomsten, om inte annat gäller på grund av art. 23 punkt 2 b, beskattas i Sverige men kinesisk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a. I fråga om avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare, musiker, idrottsmän m. fl. se anvisningarna till art. 17.

text: Är inkomsten hänförlig till stadigvarande anordning som den skattskyldige har i Folkrepubliken Kina skall, om villkoren i art. 23 punkt 2 b är uppfyllda, inkomsten inte beskattas i Sverige. Därvid iakttas i tillämpliga fall bestämmelserna om progressionsberäkning i punkt 3 av anvisningarna till art. 23. till art. 15

text: Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs i art. 15 punkterna 2 och 3 samt i art. 20 och 21.

text: till art. 16

text: När ett svenskt bolag utbetalar styrelsearvode eller annan ersättning som avses i art. 16 till en person med hemvist i Folkrepubliken Kina, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av en person med hemvist i Sverige från ett bolag med hemvist i Folkrepubliken Kina, får inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som erlagts i Folkrepubliken Kina avräknas från den svenska skatten enligt art. 23 punkt 2 a. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 23.

text: till art. 17

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet, får beskattas i den avtalsslutande stat där verksamheten utövas (art. 17 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 17 punkt 2 får inkomsten beskattas i den stat där artisten eller idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till en annan person (t. ex. arbetsgivare hos vilken artisten eller idrottsmannen är anställd) än artisten eller idrottsmannen själv. För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 17 punkterna 1 och 2 bestämmelserna i

text: 54 § första stycket b kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § 11 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: till art. 18

text: Pension på grund av enskild tjänst beskattas i regel endast i inkomsttagarens hemviststat (art. 18 punkt 1).

text: Pension och annan liknande ersättning, vilken betalas till fysisk person med hemvist i Folkrepubliken Kina enligt svensk socialförsäkringslagstiftning, beskattas enligt art. 18 punkt 2 endast i Sverige.

text: Pension och annan liknande ersättning, vilken betalas till fysisk person med hemvist i Sverige enligt socialförsäkringssystemet eller från särskilda fonder i Folkrepubliken Kina, beskattas endast i Folkrepubliken Kina (art. 18 punkt 2).

text: till art. 19

text: Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av staterna eller dess lokala myndigheter till fysisk person på grund av offentligt uppdrag i denna stats eller dess lokala myndigheters tjänst, beskattas enligt huvudregeln i art. 19 punkt 1 a endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av en person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 19 punkt 1 b endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete.

text: Pension, som betalas av eller från fonder inrättade av en av staterna eller dess lokala myndigheter till fysisk person på grund av offentligt uppdrag i denna stats eller dess lokala myndigheters tjänst, beskattas enligt art. 19 punkt 2 a i regel endast i denna stat. Om mottagaren av pensionen är medborgare i den andra staten och har hemvist där, beskattas emellertid pensionen enligt art. 19 punkt 2 b endast i denna andra stat.

text: Ersättning och pension som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som den utbetalande staten eller dess lokala myndigheter bedrivit, beskattas som inkomst av enskild tjänst enligt art. 15, 16, 17 och 18 (art. 19 punkt 3).

text: Inkomst från Sverige, som uppbärs av en person med hemvist i Folkrepubliken Kina, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av avtalet.

text: till art. 23

text: Inkomst från Folkrepubliken Kina, som förvärvas av en person med hemvist i Sverige, tas i regel med vid taxering i Sverige. Undantag gäller dock för de fall som anges i punkt 3 nedan samt i fråga om utdelning i vissa fall från bolag i Folkrepubliken Kina. I fråga om sådan utdelning se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Svensk skatt på inkomsten sätts ned genom avräkning (art. 23 punkt 2 a). Vid avräkningen tillämpas bestämmelserna i

text: 18 §§

text: lagen (

text: ) om avräkning av utländsk skatt. Därvid beräknas svensk skatt på inkomsten på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till inkomsten. Avdrag medges dock inte för skatt som erlagts i Folkrepubliken Kina och som omfattas av avtalet. Beträffande storleken av skatt på utdelning, ränta och royalty hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 10, punkt 2 av anvisningarna till art. 11 och punkt 1 av anvisningarna till art. 12. Vidare iakttas att i fall som avses i art. 23 punkt 3 högre kinesisk skatt skall avräknas än som utgått på inkomsten i fråga. Har skatt enligt avtalet tagits ut i Folkrepubliken Kina på inkomst av rörelse som har bedrivits i Folkrepubliken Kina, iakttas att inkomsten beräknats enligt art. 7.

text: Om inkomsten beskattas även i Folkrepubliken Kina, medges lättnad vid beskattningen i Folkrepubliken Kina enligt art. 23 punkt 1.

text: Om en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst som enligt art. 18 punkt 2 eller art. 19 skall beskattas endast i Folkrepubliken Kina eller sådan inkomst som enligt art. 23 punkt 2 b skall undantas från svensk skatt, skall inkomsten inte tas med vid taxering i Sverige. Om personen i fråga taxeras till statlig inkomstskatt för annan inkomst skall följande iakttas. Först uträknas den statliga inkomstskatt som skulle ha påförts, om den skattskyldiges hela inkomst beskattats endast i Sverige. Därefter fastställs hur stor procent den sålunda uträknade skatten utgör av hela den beskattningsbara inkomst på vilken skatten beräknats. Med den sålunda erhållna procentsatsen tas skatt ut på den inkomst som skall beskattas i Sverige. Förfarandet används endast om detta leder till högre skatt, se

text: 20 § 2 mom.

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår för vilket inkomsten tas upp till beskattning förete utredning om den skatt som har erlagts i Folkrepubliken Kina.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige har en beräknad beskattningsbar inkomst av 90 000 kronor. Av inkomsten utgör 40 000 kronor inkomst som på grund av art. 19 skall beskattas endast i Folkrepubliken Kina. Om skatten på 90 000 kronor motsvarar 10 %, skall denna procentsats tillämpas på de 50 000 kronor som skall beskattas i Sverige.

text: till art. 24

text: Av art. 24 punkt 5 följer att bolag i Folkrepubliken Kina inte får påföras förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelserna innebär ett undantag från reglerna i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.

text: Bilaga 2

text: Anvisningar om kupongskatt, m. m.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Folkrepubliken Kina har hemvist i Folkrepubliken Kina kan, under de förutsättningar som anges i art. 10 i avtalet, få nedsättning av den skatt på utdelning som annars skulle utgå enligt

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: och

text: kupongskattekungörelsen (1971:49)

text: Kupongskatt för person med hemvist i Folkrepubliken Kina

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Folkrepubliken Kina kan den skattskyldige få ut det för högt uttagna beloppet (restitution) efter ansökan hos riksskatteverket enligt

text: 27 § kupongskattelagen (1970:624)

text: 29 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Sålunda gäller att uppgifter enligt

text: 14 § kupongskattelagen (1970:624)

text: 13 § samma lag

text: . Som ytterligare förutsättning för nedsättning av kupongskatten på sådan utdelning gäller att utbetalaren genom intyg av myndighet eller bank i Folkrepubliken Kina visar att den som har rätt till utdelningen har hemvist i Folkrepubliken Kina.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Folkrepubliken Kina har hemvist i Folkrepubliken Kina och som enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a och c lagen (

text: Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till person med hemvist i Folkrepubliken Kina

text: taxeringslagen (1956:623)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade genom intyg från myndighet eller bank i Folkrepubliken Kina visa att han har hemvist i Folkrepubliken Kina.

text: Bilaga 3

text: Ansökan om nedsättning av kinesisk skatt på utdelning, ränta och royalty enligt artiklarna 10, 11 och 12 i avtalet görs på en blankett som tillhandahålls av riksskatteverket och som har beteckningen A/K.

text: Till ansökan skall bifogas intyg om bosättning i Sverige. Sådant intyg skall länsskattemyndigheten i det län där den skattskyldiges hemortskommun är belägen utfärda efter ansökan och efter att ha företagit erforderlig undersökning.

text: Ansökan skall tillsammans med intyg om bosättning sändas till General Taxation Bureau, Ministry of Finance, Beijing, People's Republic of China.

text: Förordning (1988:335).

text: Anvisningar om nedsättning av kinesisk skatt för person med hemvist i Sverige