text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 2016.

type: punkt

text: Genom denna lag upphävs lagen (

text: ) om statligt stöd till kreditinstitut.

text: För stöd som lämnats enligt lagen om statligt stöd till kreditinstitut ska den lagen fortsätta att gälla.

text: Stabilitetsavgift för 2015 ska tas ut enligt lagen om statligt stöd till kreditinstitut. Därefter ska stabilitetsavgift inte tas ut.

rpubl:andrar: nuvarande 1 kap. 2, 3, 4 §§, 2 kap. 1, 2 §§ betecknas 2 kap. 1, 2, 3 §§, 2 kap. 4, 5 §§; ändr. författningsrubr., 1 kap. 1 §, den nya 2 kap. 3 §, 3 kap. 1, 2 §§, rubr. till 1, 2 kap.

dcterms:identifier: SFS 2015:1017 i lydelse enligt SFS 2022:746

dcterms:title: Lag (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut och om stabilitetsfonden

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

rdfs:label: Regeringskansliet

text: 1 kap.

text: Lagens innehåll

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: förebyggande statligt stöd till kreditinstitut som avses i lagen (

text: ) om bank- och finansieringsrörelse, och

text: stabilitetsfonden.

text: Lag (2022:746).

text: Lagen innehåller bestämmelser om

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Har betecknats

text: 2 kap. 1 §

text: genom

text: lag (2022:746).

beteckning: 3 §

text: Har betecknats

text: 2 kap. 2 §

text: genom

text: lag (2022:746).

beteckning: 4 §

text: Har betecknats

text: 2 kap. 3 §

text: genom

text: lag (2022:746).

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Om det behövs för att motverka en allvarlig störning av det finansiella systemet i Sverige, får förebyggande statligt stöd lämnas till kreditinstitut. Sådant stöd kan lämnas genom garantier eller kapitaltillskott.

text: Förebyggande statligt stöd kan även lämnas genom garantier till Riksbanken för återbetalning av likviditetsstöd som Riksbanken lämnar till kreditinstitut.

text: Lag (2022:746).

text: regeringen, eller

text: den myndighet som regeringen bestämmer (stödmyndigheten).

text: Lag (2022:746).

text: Beslut om förebyggande statligt stöd enligt denna lag fattas av

text: Förebyggande statligt stöd till kreditinstitut lämnas efter det att avtal som rör stöd har ingåtts mellan staten och stödmottagaren eller dess ägare.

text: Garantier enligt

text: 1 § andra stycket

text: får lämnas efter överenskommelse mellan Riksbanken och regeringen eller stödmyndigheten.

text: Lag (2022:746).

text: Förebyggande statligt stöd får bara lämnas för fortsatt verksamhet i kreditinstitut som är livskraftiga.

text: Stödet ska vara tillfälligt och stå i proportion till omfattningen av den allvarliga störningen enligt

text: 1 kap. 2 §

text: Stödmyndigheten ska inför ett beslut om förebyggande statligt stöd låta göra en värdering av kreditinstitutet i enlighet med

text: 7 kap.

text: lagen (

text: ) om resolution.

text: Lag (2022:746).

beteckning: 5 §

text: Stödet ska så långt som möjligt utformas på ett affärsmässigt sätt och så att en snedvridning av konkurrensen förhindras. Statens långsiktiga kostnader för stödet ska hållas så låga som möjligt. Stödet ska utformas så att statens insatser i möjligaste mån kan återfås.

text: Staten ska tillförsäkras ersättning eller annan kompensation för sitt risktagande, om inte synnerliga skäl talar emot det.

text: Om det finns synnerliga skäl, får avsteg göras från bestämmelserna om avgifter i

text: 6 kap. 4 § budgetlagen (2011:203)

text: Lag (2022:746).

text: 3 kap.

text: Stabilitetsfonden

text: För att finansiera de åtgärder som anges i

text: 2 §

text: ska det finnas ett räntebärande konto i Riksgäldskontoret. De medel som tillförts kontot utgör, tillsammans med de övriga tillgångar som anskaffats med stöd av denna lag, stabilitetsfonden.

text: inbetalda ersättningar, ränta eller annan kompensation för stöd enligt

text: 2 kap. 5 §

text: , och

text: 4 kap.

text: och

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter,

text: tillgångar som anskaffats med medel från stabilitetsfonden,

text: medel som staten fått tillbaka och som avser lämnat stöd enligt denna lag och lagen (

text: ) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i Sverige,

text: medel som staten fått tillbaka enligt artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/23 av den 16 december 2020 om en ram för återhämtning och resolution av centrala motparter och om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 1095/2010

text: (EU) nr 648/2012

text: (EU) nr 600/2014

text: (EU) nr 806/2014

text: och

text: (EU) 2015/2365

text: samt direktiven

text: och

text: (EU) 2017/1132

text: , och

text: intäkter som staten fått till följd av avtal om finansiering enligt

text: 2 kap. 2 §

text: lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter.

text: Till stabilitetsfonden ska det föras

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förvaltningen av stabilitetsfondens tillgångar.

text: Lag (2022:746).

text: statens utgifter för stöd enligt

text: denna lag, och

text: 4 kap.

text: och

text: 5 §§

text: lagen (

text: statens utgifter för att finansiera statligt stöd enligt

text: 22 kap.

text: lagen (

text: ) om resolution, och

text: artiklarna

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/23,

text: stödmyndighetens förvaltningskostnader vid verksamhet enligt

text: denna lag, och

text: ersättning som betalas ut på grund av en garanti till insättare enligt lagen (

text: ersättning som betalas ut till aktieägare, clearingmedlemmar eller andra borgenärer som till följd av resolution av en central motpart har fått ett sämre ekonomiskt utfall än vid konkurs eller likvidation enligt

text: artikel 62 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/23

text: statens utgifter som följer av avtal om finansiering enligt

ordinal: a

text: 2 kap. 2 § första stycket

text: lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter, eller

ordinal: b

text: 2 kap. 2 § andra stycket samma lag

text: , och

text: resolutionsmyndighetens kostnader och utlägg som uppkommit i samband med resolutionsåtgärder enligt

text: , samt kostnader och utlägg som uppkommit i samband med beslut om stöd under resolution och åtgärder för att lämna sådant stöd enligt

text: 4 kap. 10 §

text: Medel från stabilitetsfonden ska täcka:

text: Beslut att använda medel från stabilitetsfonden för att täcka utgifter enligt

text: första stycket 2

text: och

text: 6 b

text: får bara fattas av regeringen.

text: Lag (2022:746).

text: I den utsträckning medlen i stabilitetsfonden inte är tillräckliga för de ändamål som anges i

text: 2 §

text: , får lån tas upp i Riksgäldskontoret med högst det belopp som riksdagen har beslutat i ett särskilt bemyndigande. Sådana lån får tas upp även om det finns andra tillgångar i stabilitetsfonden än medel på kontot i Riksgäldskontoret.

text: 4 kap.

text: Avslutande bestämmelser

text: Kreditinstitut ska lämna de uppgifter till regeringen och stödmyndigheten som de behöver för sin verksamhet enligt denna lag.

text: Riksbanken och Finansinspektionen ska på stödmyndighetens begäran lämna de uppgifter som myndigheten behöver för sin verksamhet enligt denna lag. Inom Riksgäldskontoret gäller motsvarande uppgiftsskyldighet gentemot stödmyndigheten för den del av Riksgäldskontoret som inte bedriver verksamhet enligt denna lag.

text: Stödmyndigheten ska underrätta Finansinspektionen, om ett kreditinstitut inte fullgör sina skyldigheter enligt avtal ingångna med stöd av denna lag.

text: Beslut enligt denna lag får inte överklagas.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om stöd enligt denna lag.


rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 22 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 4, 5, 7, 9, 15, 20, 22 §§; nya 14 a §, rubr. närmast före 14 a §

rpubl:andrar: ändr. 4, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 14 a §; ny 16 a §

rpubl:andrar: ändr. 2, 22 §§; ny 16 b §

rpubl:andrar: ändr. 2, 14 a §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 2015:1034 i lydelse enligt SFS 2026:1091

dcterms:title: Förordning (2015:1034) om resolution

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller bestämmelser som kompletterar lagen (

text: ) om resolution.

kind: term

text: kapitaltäckningsdirektivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: , i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2024/1619

text: krishanteringsdirektivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av

text: rådets direktiv 82/891/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG

text: och

text: samt Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: , i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2034

text: , och

text: tillsynsförordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: I denna förordning betyder

text: Termer

text: och uttryck i övrigt som används i denna förordning har samma betydelse som i lagen (

text: ) om resolution.

text: Förordning (2026:1089).

text: kapitaltäckningsdirektivet

text: : Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG, i lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2024/1619,

text: krishanteringsdirektivet

text: : Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012, i lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2023/2864, och

text: tillsynsförordningen

text: : Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012.

text: I denna förordning betyder

text: Termer

text: och uttryck i övrigt som används i denna förordning har samma betydelse som i lagen (2015:1016) om resolution. Förordning (2026:1091).

text: Resolutionsplaner

text: Resolutionsplaner för institut som inte ingår i en finansiell koncern

text: En resolutionsplan som Riksgäldskontoret upprättar i enlighet med

text: 3 kap. 1 § lagen (2015:1016)

text: om resolution ska beakta relevanta scenarier, inbegripet att fallissemang kan vara en isolerad händelse eller kan inträffa i en tid av finansiell instabilitet eller övergripande systempåverkande händelser. Planen får inte förutsätta att det lämnas likviditetsstöd på särskilda villkor från Riksbanken eller någon annan centralbank eller något annat statligt stöd än medel ur resolutionsreserven.

text: Sammanfattning av huvudinslagen i planen.

text: Sammanfattning av de väsentliga förändringar för institutet som inträffat sedan den senaste resolutionsinformationen lämnades in.

text: Beskrivning av hur kritisk verksamhet och affärsverksamhet som är viktig för institutets intjäning eller lönsamhet skulle kunna avskiljas juridiskt och ekonomiskt från övriga funktioner för att säkerställa fortsatt verksamhet och digital operativ motståndskraft efter institutets fallissemang.

text: Uppskattning av tidsramen för att genomföra varje väsentlig del av planen.

text: Detaljerad beskrivning av den prövning av möjligheten att rekonstruera eller avveckla ett institut som gjorts i enlighet med

text: 3 kap. 10 §

text: lagen om resolution.

text: Beskrivning av alla åtgärder som krävs enligt

text: 3 kap. 24 §

text: lagen om resolution för att undanröja eller begränsa hinder mot att rekonstruera eller avveckla ett institut som identifierats vid den prövning som gjorts i enlighet med

text: 10 §

text: samma kapitel.

text: Detaljerad beskrivning av förfarandena för att fastställa värdet av och möjligheten att sälja institutets kritiska verksamhet, affärsverksamhet som är viktig för institutets intjäning eller lönsamhet och tillgångar.

text: Detaljerad beskrivning av arrangemangen för att säkerställa att den begärda informationen enligt

text: 3 kap. 25 §

text: lagen om resolution är aktuell och tillgänglig för Riksgäldskontoret.

text: Analys av hur och när ett institut, i enlighet med de villkor som anges i planen, får ansöka om att få utnyttja centralbanksfaciliteter och en sammanställning av tillgångar som kan förväntas godtas som säkerhet.

text: Förklaring från Riksgäldskontoret av hur resolutionsalternativen skulle kunna finansieras utan att det lämnas likviditetsstöd på särskilda villkor från Riksbanken eller någon annan centralbank eller något annat statligt stöd än medel ur resolutionsreserven.

text: Detaljerad beskrivning av de olika resolutionsstrategier som skulle kunna tillämpas enligt de olika möjliga scenarierna samt de tillämpliga tidsfristerna.

text: Beskrivning av kritiska ömsesidiga beroenden.

text: Beskrivning av handlingsalternativen för att bevara tillgång till betalnings- och clearingtjänster och annan infrastruktur och en bedömning av överförbarheten för kunders positioner.

text: Analys av planens effekter på institutets anställda, inbegripet en bedömning av därmed förknippade kostnader, och en beskrivning av planerade förfaranden för samråd med personalen under resolutionsprocessen, i tillämpliga fall med beaktande av nationella system för dialog mellan arbetsmarknadens parter.

text: Plan för kommunikation med medier och allmänheten.

text: Uppgifter om

text: kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder enligt

text: 4 kap.

text: 23 §§

text: lagen om resolution, och

text: när kravet ska vara uppfyllt enligt

text: 4 kap.

text: 27 §§

text: lagen om resolution och punkt 2 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen om resolution.

text: Beskrivning av grundläggande verksamhet och system för kontinuerlig drift av institutets operativa processer, inbegripet de nätverks- och informationssystem som avses i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 av den 14 december 2022

text: om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: (EU) nr 648/2012

text: (EU) nr 600/2014

text: (EU) nr 909/2014

text: och

text: (EU) 2016/1011

text: Eventuella yttranden från institutet om resolutionsplanen.

text: Förordning (2024:1298).

text: Utöver vad som föreskrivs i

text: 3 kap. 1 § lagen (2015:1016)

text: om resolution och tekniska standarder beslutade av Europeiska kommissionen enligt artikel 10.9 i krishanteringsdirektivet, ska en resolutionsplan för ett institut som inte ingår i en finansiell koncern innehålla följande:

text: Koncernresolutionsplaner

text: De resolutionsåtgärder som ska vidtas i fråga om en resolutionsenhet

text: De resolutionsåtgärder som ska vidtas i fråga om en resolutionsenhet om det finns flera resolutionsgrupper i koncernen och effekterna av dessa åtgärder för andra koncernföretag i samma resolutionsgrupp och för andra resolutionsgrupper.

text: I vilken utsträckning det är möjligt att vidta resolutionsåtgärder på ett samordnat sätt i fråga om resolutionsenheter inom EES, inklusive åtgärder för att underlätta tredje mans förvärv av koncernen eller affärsverksamhet eller aktiviteter som tillhandahålls av ett flertal koncernföretag eller av särskilda koncernföretag eller resolutionsgrupper. Även potentiella hinder för en samordnad resolution ska uppges.

text: Om en koncern inbegriper företag med säte i tredjeland, uppgifter om lämpliga arrangemang för samarbete och samordning med relevanta myndigheter i det landet och följderna av resolutionen inom EES.

text: Nödvändiga åtgärder, inklusive att juridiskt och ekonomiskt avskilja särskilda funktioner eller affärsverksamhet, för att underlätta koncernresolution när förutsättningarna för resolution är uppfyllda.

text: Andra åtgärder än de som anges i krishanteringsdirektivet och som Riksgäldskontoret eller berörda utländska resolutionsmyndigheter har för avsikt att vidta mot ett företag i en resolutionsgrupp.

text: Finansiering av koncernresolutionsåtgärder och, om finansieringsarrangemangen för resolution skulle behövas, principer för att dela upp ansvaret för finansieringen mellan resolutionsreserven och motsvarande utländska finansieringsarrangemang inom EES, utan att förutsätta att det lämnas likviditetsstöd på särskilda villkor från Riksbanken eller någon annan centralbank eller något annat statligt stöd än medel ur resolutionsreserven eller motsvarande utländskt finanseringsarrangemang inom EES. Principerna ska fastställas på grundval av rättvisa och välavvägda kriterier och ska särskilt beakta artikel 107.5 i krishanteringsdirektivet och effekterna på den finansiella stabiliteten i alla berörda EES- länder.

text: En detaljerad beskrivning av Riksgäldskontorets prövning enligt

text: 3 kap. 11 §

text: lagen om resolution av möjligheten att rekonstruera eller avveckla koncernen.

text: Utöver vad som föreskrivs i

text: 3 kap. 2 § lagen (2015:1016)

text: om resolution och tekniska standarder beslutade av Europeiska kommissionen enligt artikel 12.6 i krishanteringsdirektivet, ska en koncernresolutionsplan innehålla uppgifter om följande: i sådana scenarier som avses i

text: 3 §

text: och effekterna av dessa åtgärder för andra koncernföretag som avses i artikel 1.1 b, c eller d i krishanteringsdirektivet, moderföretaget och dotterinstituten i koncernen.

text: I

text: 3 kap. 3 §

text: lagen om resolution finns bestämmelser om överenskommelser om koncernresolutionsplaner för en gränsöverskridande koncern.

text: Förordning (2021:472).

beteckning: 6 §

text: Vid utformningen av en koncernresolutionsplan ska Riksgäldskontoret sträva efter att planen inte får en oproportionerlig inverkan på den finansiella stabiliteten i något EES-land.

text: Uppdatering av resolutions- och koncernresolutionsplaner

beteckning: 7 §

text: Riksgäldskontoret ska uppdatera resolutionsplaner och koncernresolutionsplaner enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 2 §§

text: lagen (

text: ) om resolution årligen och vid varje förändring av institutets respektive koncernens juridiska eller organisatoriska struktur, affärsverksamhet eller finansiella ställning som skulle kunna ha en väsentlig negativ inverkan på planens effektivitet eller annars nödvändiggöra en ändring av planen.

text: En resolutionsplan ska dessutom uppdateras efter genomförande av nedskrivning eller konvertering enligt

text: 6 kap.

text: lagen om resolution eller efter en resolutionsåtgärd.

text: Förordning (2021:472).

text: Översändande av resolutions- och koncernresolutionsplaner

beteckning: 8 §

text: Riksgäldskontoret ska skicka en kopia av en resolutions- eller koncernresolutionsplan och eventuella ändringar i planen till Finansinspektionen. Om Riksgäldskontoret är samordnande resolutionsmyndighet, ska en kopia av en koncernresolutionsplan och eventuella ändringar i planen även skickas till andra behöriga myndigheter som berörs av planen.

text: Möjligheten att rekonstruera eller att avveckla ett institut eller en koncern

beteckning: 9 §

text: Institutets förmåga att klarlägga både affärsverksamhet som är viktig för dess intjäning eller lönsamhet och kritisk verksamhet i förhållande till juridiska personer inom samma koncern.

text: Graden av anpassning mellan juridiska strukturer och företagsstrukturer i förhållande till affärsverksamhet som är viktig för intjäning eller lönsamhet och kritisk verksamhet.

text: I vilken utsträckning det finns arrangemang för att tillhandahålla nödvändig personal, infrastruktur, finansiering, likviditet och kapital för att stödja och upprätthålla affärsverksamhet som är viktig för intjäning eller lönsamhet och kritisk verksamhet.

text: I vilken utsträckning serviceavtal, inbegripet kontraktsmässiga arrangemang som rör användningen av informations- och kommunikationstekniktjänster, som institutet ingått är robusta och kan hävdas om institutet försätts i resolution.

text: Den digitala operativa motståndskraften hos de nätverks- och informationssystem som stöder institutets kritiska verksamhet och affärsverksamhet som är viktig för institutets intjäning eller lönsamhet, med beaktande av rapporter om allvarliga informations- och kommunikationsteknikrelaterade incidenter och resultaten av testning av digital operativ motståndskraft enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554

text: I vilken utsträckning institutets styrningsstruktur är lämplig för att hantera och säkra efterlevnaden av institutets interna riktlinjer för servicenivåavtal.

text: I vilken utsträckning institutet har ett förfarande för att föra över tjänster som tillhandahållits en tredje part inom ramen för ett servicenivåavtal, om kritisk verksamhet eller sådan affärsverksamhet som är viktig för institutets intjäning eller lönsamhet skulle separeras.

text: I vilken utsträckning det finns beredskapsplaner och åtgärder för att garantera fortsatt tillgång till betalnings- och avvecklingssystem.

text: I vilken utsträckning ledningsinformationssystemen garanterar att Riksgäldskontoret kan inhämta korrekta och fullständiga uppgifter om affärsverksamhet som är viktig för intjäning eller lönsamhet och kritisk verksamhet i syfte att påskynda beslutsprocessen.

text: Ledningsinformationssystemens kapacitet att tillhandahålla uppgifter som är väsentliga för att på ett effektivt sätt kunna försätta institutet i resolution.

text: I vilken utsträckning institutet har testat sina ledningsinformationssystem i det stresscenario som fastställts av Riksgäldskontoret.

text: I vilken utsträckning institutet kan garantera att dess ledningsinformationssystem kommer att fortsätta att fungera för både det berörda och det nya institutet, om den kritiska verksamheten och sådan affärsverksamhet som är viktig för intjäning eller lönsamhet avskiljs från den övriga verksamheten och övrig affärsverksamhet.

text: I vilken utsträckning institutet har inrättat lämpliga förfaranden för att säkerställa att Riksgäldskontoret får nödvändiga uppgifter för att identifiera insättare och de belopp som omfattas av insättningsgarantin.

text: Om koncernen använder koncerninterna säkerheter, i vilken utsträckning dessa säkerheter tillhandahålls på marknadsvillkor och om riskhanteringssystemen för dessa säkerheter är stabila.

text: Om koncernen tillämpar ömsesidiga transaktioner, i vilken utsträckning dessa transaktioner görs på marknadsvillkor och om riskhanteringssystemen för denna transaktionsverksamhet är stabila.

text: I vilken utsträckning användningen av koncerninterna säkerheter eller ömsesidigt bokförda transaktioner ökar spridningseffekten inom koncernen.

text: I vilken utsträckning koncernens juridiska struktur utgör ett hinder mot att tillämpa resolutionsverktygen på grund av antalet juridiska personer, koncernstrukturens komplexitet eller problem med att föra affärsverksamhet till koncernföretag.

text: Hur många och vilken typ av nedskrivningsbara skulder institutet har.

text: Om prövningen omfattar ett holdingföretag med blandad verksamhet, i vilken utsträckning en resolution av koncernföretag som är institut eller finansiella institut skulle få negativa konsekvenser för koncernens icke finansiella del.

text: Förekomst av och stabilitet hos servicenivåavtal.

text: Huruvida myndigheter i tredjeland har nödvändiga resolutionsverktyg för att stödja resolutionsåtgärder från resolutionsmyndigheter inom EES, och omfattningen av samordnade åtgärder mellan EES och myndigheter i tredjeland.

text: Möjligheten att använda resolutionsverktyg på ett sätt som uppfyller resolutionsändamålen, med hänsyn till tillgängliga verktyg och institutets struktur.

text: I vilken omfattning koncernstrukturen tillåter att Riksgäldskontoret, i syfte att maximera värdet på koncernen som helhet, rekonstruerar eller avvecklar hela koncernen eller en eller flera av dess koncernföretag utan att orsaka en betydande direkt eller indirekt negativ effekt på det finansiella systemet, marknadens förtroende eller ekonomin.

text: De arrangemang och åtgärder genom vilka resolution kan underlättas i fall där koncerner har dotterföretag som är etablerade i olika jurisdiktioner.

text: Trovärdigheten i att använda resolutionsverktyg på ett sätt som uppfyller resolutionsändamålen, med tanke på eventuella följder för borgenärer, motparter, kunder och anställda, och eventuella åtgärder som myndigheter i tredjeland kan vidta.

text: I vilken utsträckning effekterna av institutets resolution på det finansiella systemet och på finansiella marknadens förtroende kan utvärderas tillräckligt.

text: I vilken utsträckning resolution av institutet kan komma att ha en betydande direkt eller indirekt negativ effekt på det finansiella systemet, marknadens förtroende eller ekonomin.

text: I vilken utsträckning spridning till andra institut eller till finansiella marknader skulle kunna begränsas genom vidtagande av resolutionsåtgärder.

text: I vilken utsträckning resolution av institutet kan komma att ha en betydande effekt på betalnings- och avvecklingssystem.

text: Vid prövningen enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om resolution av möjligheten att rekonstruera eller avveckla ett institut respektive en koncern, ska Riksgäldskontoret beakta följande:

text: Vid prövningen av möjligheten att rekonstruera eller avveckla en koncern ska det som anges om ett institut i

text: första stycket

text: gälla alla institut eller företag som avses i artikel 1.1 b, c eller d i krishanteringsdirektivet inom koncernen.

text: Vid prövningen enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 11 §§

text: lagen om resolution ska Riksgäldskontoret dessutom sträva efter att betydande negativa effekter på de finansiella systemen inom EES i största möjliga mån undviks.

text: Förordning (2024:1298).

text: Förenklade skyldigheter

text: Riksgäldskontoret får för ett institut göra undantag från kraven i

text: och

text: 7 §§

text: på en resolutions- eller en koncernresolutionsplans innehåll och uppdateringsfrekvens, om institutets fallissemang, till följd av omständigheter som anges i

text: andra stycket

text: , och därpå följande avveckling genom konkurs eller likvidation sannolikt inte skulle få betydande inverkan på finansmarknaderna, andra institut, finansieringsvillkor eller ekonomin i stort.

text: arten av den verksamhet som institutet bedriver,

text: institutets aktieägarstruktur,

text: institutets associationsrättsliga form,

text: institutets riskprofil,

text: institutets storlek och juridiska ställning,

text: institutets grad av sammankoppling med andra institut eller med det finansiella systemet i allmänhet,

text: omfattningen och komplexiteten hos institutets verksamheter,

text: eventuellt medlemskap i ett institutionellt skyddssystem eller någon annan form av system för solidariskt ansvar enligt artikel 113.7 i tillsynsförordningen, och

text: eventuellt tillhandahållande av investeringstjänster eller verksamheter enligt definitionen i artikel 4.1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU, i den ursprungliga lydelsen.

text: Vid prövningen av om ett institut ska omfattas av förenklade skyldigheter enligt

text: första stycket

text: ska Riksgäldskontoret beakta

text: Om Riksgäldskontoret finner att ett institut ska omfattas av förenklade skyldigheter enligt

text: första stycket

text: , får myndigheten även begränsa nivån på detaljerna i sin prövning enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om resolution och

text: 9 §

text: denna förordning av möjligheten att rekonstruera eller avveckla institutet eller koncernen som institutet ingår i.

text: Prövningen av om ett institut ska omfattas av förenklade skyldigheter enligt

text: 10 § första stycket

text: ska, vid behov, göras efter samråd med Finansinspektionen.

text: Riksgäldskontoret får när som helst ompröva ett beslut att ett institut ska omfattas av förenklade skyldigheter enligt

text: 10 § första stycket

text: Ett beslut att ett institut ska omfattas av förenklade skyldigheter enligt

text: 10 § första stycket

text: påverkar inte Riksgäldskontorets och Finansinspektionens befogenheter att vidta krisavvärjande åtgärder som anges i

text: 2 kap. 1 § lagen (2015:1016)

text: om resolution och inte heller Riksgäldskontorets befogenhet att vidta resolutionsåtgärder enligt den lagen.

text: Riksgäldskontoret ska informera Europeiska bankmyndigheten om ett beslut att ett institut ska omfattas av förenklade skyldigheter enligt

text: 10 § första stycket

text: Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder

text: vid beslut enligt

text: 4 kap. 4 § andra stycket lagen (2015:1016)

text: om resolution beakta eventuella effekter på den finansiella stabiliteten och risken för spridning till det finansiella systemet, bland annat när det gäller insättnings- garantins ekonomiska kapacitet,

text: vid beslut enligt

text: 4 kap. 26 §

text: lagen om resolution beakta de omständigheter som anges i

text: artikel 45

text: m.7 i krishanteringsdirektivet och den tidsfrist som anges i artikel 10.6 fjärde stycket i samma direktiv, och

text: vid beslut enligt

text: 4 kap. 29 §

text: artikel 16

text: a.2 i krishanteringsdirektivet.

text: Förordning (2026:1089).

text: Riksgäldskontoret ska

text: Underrättelser och offentliggörande

text: företaget i resolution,

text: Finansinspektionen,

text: den behöriga myndigheten för filialerna till företaget i resolution,

text: Riksbanken,

text: om beslutet avser ett kreditinstitut, det insättningsgarantisystem till vilket kreditinstitutet hör,

text: i tillämpliga fall, den samordnande resolutionsmyndigheten,

text: Finansdepartementet,

text: i de fall företaget i resolution omfattas av gruppbaserad tillsyn enligt avdelning VII kapitel 3 i kapitaltäckningsdirektivet, den samordnande tillsynsmyndigheten,

text: Europeiska systemrisknämnden,

text: Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska bankmyndigheten, och

text: om företaget i resolution deltar i ett anmält avvecklingssystem, operatörerna av det systemet.

text: Riksgäldskontoret ska så snart som möjligt efter att ha beslutat att försätta ett företag i resolution enligt

text: 8 kap.

text: lagen (

text: ) om resolution eller att vidta resolutionsåtgärder enligt den lagen, underrätta

text: Riksgäldskontoret ska så snart som möjligt efter att ha beslutat om tillfälliga åtgärder för ett företag enligt

text: 5 kap. 7 §

text: lagen om resolution underrätta företaget och de myndigheter som anges i

text: första stycket 2

text: En underrättelse enligt första eller

text: andra stycket

text: ska innehålla en kopia av beslutet och uppgift om när beslutet ska verkställas.

text: Förordning (2021:472).

text: tillhandahålla en kopia av beslutet på sin webbplats och på webbplatsen för företaget i resolution,

text: skicka en kopia av beslutet till Europeiska bankmyndigheten och till Finansinspektionen för offentliggörande på de myndigheternas webbplatser, och

text: om aktierna, andra äganderättsinstrument eller skuldinstrument i företaget i resolution är upptagna till handel på en reglerad marknad, offentliggöra obligatorisk information om företaget i resolution i enlighet med

text: 4 kap.

text: och

text: 21 §§

text: lagen (

text: ) om handel med finansiella instrument och

text: 17 kap.

text: och

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden samt föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 4 § 13 förordningen (2007:375)

text: om handel med finansiella instrument och

text: 6 kap. 1 § 49

text: och 50 förordningen (

text: ) om värdepappersmarknaden.

text: Riksgäldskontoret ska offentliggöra beslut om resolution enligt

text: 8 kap. 13 § lagen (2015:1016)

text: om resolution och beslut om resolutionsåtgärder enligt

text: 12 kap. 5 § samma lag

text: genom att

text: Om aktierna, andra äganderättsinstrument eller skuldinstrument i företaget i resolution inte är upptagna till handel på en reglerad marknad, ska Riksgäldskontoret skicka en kopia av beslut om resolution och beslut om resolutionsåtgärder till ägare och borgenärer som är kända genom företagets register eller databaser, om de är tillgängliga för Riksgäldskontoret.

text: Förordning (2017:714).

text: om skyldigheten att offentliggöra hur kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder uppfylls enligt

text: 4 kap. 28 § lagen (2015:1016)

text: om resolution, och

text: om upplysningsskyldigheten enligt

text: 28 kap. 1 §

text: lagen om resolution.

text: Förordning (2025:889).

text: Om Riksgäldskontoret beslutar om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder för en avvecklingsenhet, ska Riksgäldskontoret underrätta enheten

text: För information som offentliggörs enligt 12 kap. 5 § och 15 kap. 1 § lagen (2015:1016) om resolution är Riksgäldskontoret insamlingsorgan enligt artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/2859 av den 13 december 2023 om inrättande av en europeisk gemensam åtkomstpunkt som ger centraliserad tillgång till allmänt tillgänglig information som är relevant för finansiella tjänster, kapitalmarknader och hållbarhet. Informationen ska uppfylla kraven i artikel 128a.5 i krishanteringsdirektivet. Förordning (2026:659).

text: Gränsöverskridande samarbete

text: kravet på effektivt beslutsfattande och på att hålla resolutionskostnaderna så låga som möjligt när resolutionsåtgärder vidtas,

text: kravet på skyndsamhet,

text: kravet på samarbete för att se till att beslut fattas och åtgärder vidtas på ett samordnat och effektivt sätt,

text: att roller och ansvar för berörda myndigheter i varje land inom EES är tydligt definierade,

text: intressena i de EES-länder där moderföretag inom EES är etablerade, särskilt effekten av beslut, åtgärder eller bristen på åtgärder på den finansiella stabiliteten, skattemedel, finansieringsarrangemang, insättningsgarantisystem eller system för ersättning till investerare i de länderna.

text: intressena i varje land inom EES där ett dotterföretag är etablerat, särskilt när det gäller effekter på den finansiella stabiliteten, skattemedel, finansieringsarrangemang, insättningsgarantisystem eller system för ersättning till investerare i dessa länder,

text: intressena i de länder inom EES där betydande filialer är etablerade eller belägna, särskilt när det gäller effekter på den finansiella stabiliteten i dessa länder,

text: målen om en avvägning mellan de olika berörda EES-ländernas intressen och behovet av att undvika att ett visst EES-lands intressen äventyras eller skyddas på ett orättvist sätt, inbegripet undvikande av en orättvis fördelning av bördan mellan EES-länderna,

text: samrådsskyldigheten enligt lagen om resolution, som åtminstone innebär en skyldighet att samråda om inslagen i ett beslut eller en åtgärd som har eller som sannolikt kan få effekt på

text: moderföretaget inom EES, dotterföretaget eller filialen, och

text: stabiliteten i det EES-land där moderföretaget inom EES, dotterföretaget eller filialen har etablerats eller finns,

text: kravet på transparens när ett beslut eller en åtgärd som föreslås sannolikt kan få konsekvenser för den finansiella stabiliteten, budgetmedel, finansieringsarrangemang, insättningsgarantisystem eller system för ersättning till investerare i berörda länder inom EES, och

text: principen att samordning och samarbete sannolikt resulterar i lägre totalkostnad för resolutionen.

text: Om beslut eller åtgärder enligt lagen (

text: ) om resolution kan få effekter i ett annat land inom EES, ska Riksgäldskontoret och, i förekommande fall Finansinspektionen och Regeringskansliet (Finansdepartementet), beakta

text: Vid deltagande i ett resolutionskollegium ska Riksgäldskontoret, Finansinspektionen och Regeringskansliet (Finansdepartementet) samarbeta och utbyta information med samtliga medlemmar i kollegiet i den utsträckning som följer av krishanteringsdirektivet.

text: Riksgäldskontorets beslut i egenskap av samordnande resolutionsmyndighet enligt lagen (

text: ) om resolution och föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen, får vara avfattade på engelska. En översättning till svenska av beslutet, där det framgår att det är den engelska lydelsen av beslutet som gäller, ska i sådant fall biläggas beslutet.

text: Internationella överenskommelser

text: Riksgäldskontoret får ingå sådana internationella överenskommelser som följer av artiklarna

text: h.1, 45h.2, 45h.5-45h.7, 89, 91.7, 91.9, 92.3, 92.5, 94.2, 106.4 och 106.5 i krishanteringsdirektivet. Detta gäller dock inte om överenskommelsen kräver riksdagens eller Utrikesnämndens medverkan.

text: Förordning (2021:472).

text: Förteckning

text: Finansinspektionen ska föra en förteckning över de företag som avses i

text: 1 kap. 1 § första stycket lagen (2015:1016)

text: om resolution. Förteckningen ska hållas aktuell och tillgänglig på inspektionens webbplats.

text: Bemyndiganden

text: avgifter enligt

text: 1 kap. 3 § andra stycket

text: hur det högsta särskilda förfogandebeloppet enligt

text: 4 kap. 29 §

text: ska beräknas,

text: 4 kap. 15 §

text: offentliggörande enligt

text: 4 kap. 28 §

text: vilken information om nedskrivningsbara skulder ett företag ska lämna till Riksgäldskontoret och när den ska lämnas,

text: undantag från skyldigheten enligt

text: 5 kap. 2 §

text: om att ta in vissa villkor i avtalen för sina skulder enligt

text: 5 kap. 3 §

text: , och

text: 5 kap. 3 a §

text: när det gäller vilka kategorier av skulder som kan undantas,

text: vilka företag som ska upprätta register som avses i

text: 5 kap. 5 §

text: , vad registren ska innehålla och när företagen ska ge in register för olika typer av avtal,

text: hur beloppet enligt

text: 13 kap. 5 § andra stycket

text: ska fastställas och betalas ut,

text: vad en omstruktureringsplan enligt

text: 21 kap. 5 §

text: ska innehålla,

text: hur storleken på de skulder som är hänförliga till derivat enligt

text: 21 kap. 17 §

text: ska beräknas,

text: metoden för riskjustering av resolutionsavgift enligt

text: 27 kap. 13 § tredje stycket

text: vilka uppgifter en avgiftsskyldig ska lämna till Riksgäldskontoret enligt

text: 27 kap. 20 §

text: vilka upplysningar ett institut eller något annat koncernföretag ska lämna till Riksgäldskontoret för dess verksamhet enligt lagen, och

text: att vissa uppgifter som ska lämnas till Riksgäldskontoret enligt

text: 27 kap. 20 §

text: och

text: 28 kap. 1 §

text: också eller i stället ska lämnas till Finansinspektionen.

text: Riksgäldskontoret får i fråga om lagen (

text: ) om resolution meddela föreskrifter om

text: Innan Riksgäldskontoret meddelar föreskrifter med stöd av

text: första stycket 14

text: , ska Finansinspektionen ges tillfälle att yttra sig.

text: Förordning (2021:472).

text: avgifter enligt 1 kap. 3 § andra stycket,

text: hur det högsta särskilda förfogandebeloppet enligt 4 kap. 29 § ska beräknas,

text: hur stor andel av globalt systemviktiga resolutionsenheter, europeiskt systemviktiga resolutionsenheter eller nationellt systemviktiga resolutionsenheter som får omfattas av kravet enligt 4 kap. 15 §,

text: offentliggörande och lämnande av information enligt 4 kap. 28 §,

text: undantag från skyldigheten enligt 5 kap. 2 § om att ta in vissa villkor i avtalen för sina skulder enligt

text: 5 kap. 3 §, och

text: 5 kap. 3 a § när det gäller vilka kategorier av skulder som kan undantas,

text: vilka företag som ska upprätta register som avses i 5 kap. 5 §, vad registren ska innehålla och när företagen ska ge in register för olika typer av avtal,

text: hur beloppet enligt 13 kap. 5 § andra stycket ska fastställas och betalas ut,

text: vad en omstruktureringsplan enligt 21 kap. 5 § ska innehålla,

text: hur storleken på de skulder som är hänförliga till derivat enligt 21 kap. 17 § ska beräknas,

text: metoden för riskjustering av resolutionsavgift enligt 27 kap. 13 § tredje stycket,

text: vilka uppgifter en avgiftsskyldig ska lämna till Riksgäldskontoret enligt 27 kap. 20 §,

text: att vissa uppgifter som ska lämnas till Riksgäldskontoret enligt 27 kap. 20 § och 28 kap. 1 § också eller i stället ska lämnas till Finansinspektionen.

text: Riksgäldskontoret får i fråga om lagen (2015:1016) om resolution meddela föreskrifter om

text: Innan Riksgäldskontoret meddelar föreskrifter med stöd av första stycket 14, ska Finansinspektionen ges tillfälle att yttra sig. Förordning (2026:659).


rpubl:andrar: ändr. 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2021.

text: Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret den 31 december 2020 avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 8 §§

dcterms:identifier: SFS 2015:1035 i lydelse enligt SFS 2022:751

dcterms:title: Förordning (2015:1035) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut och om stabilitetsfonden

text: Tillämpningsområde

text: I denna förordning finns det bestämmelser om stöd enligt lagen (

text: ) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut och om stabilitetsfonden.

text: Förordning (2022:751).

text: Inledande av ärenden om förebyggande statligt stöd

text: Ansökan om förebyggande statligt stöd får göras hos Riksgäldskontoret. Riksgäldskontoret får också ta upp ett ärende om stöd utan någon ansökan.

text: Avtal som rör stöd

text: Avtal eller beslut som rör stöd ingås respektive fattas av Riksgäldskontoret. Riksgäldskontoret ska överlämna ett avtal som rör stöd till regeringen för godkännande.

text: Villkor för stöd

text: Villkor för stöd ska regleras genom avtal. Villkoren ska utformas med hänsyn till statens risk samt för att tillvarata statens rätt och säkerställa behovet av kontroll och uppföljning.

text: begränsar användningen av det statliga stödet i stödmottagarens marknadsföring av krediter,

text: säkerställer att följande gäller för de fem ledande befattningshavare hos stödmottagaren som har den högsta sammanlagda ersättningen:

text: fast lön eller andra fasta ersättningar till en viss befattningshavare får för den aktuella befattningen inte överstiga den ersättningsnivå som beslutats innan ansökan om stöd gjordes eller Riksgäldskontoret på eget initiativ tog upp ärendet om stöd,

text: rörlig ersättning, däribland överlåtelse av värdepapper och upplåtelse av rätt att i framtiden förvärva värdepapper från stödmottagaren, får inte beslutas under tiden för stödet och omständigheter hänförliga till denna tid får inte beaktas när rörlig ersättning ska beräknas till följd av tidigare ingångna avtal, och inga rörliga ersättningar som beslutats innan ansökan om stöd gjordes eller Riksgäldskontoret på eget initiativ tog upp ärendet om stöd får verkställas eller betalas ut under den tid stödet kvarstår, samt

ordinal: c

text: villkoren i avtal om avgångsvederlag får inte vara förmånligare än enligt gällande riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande,

text: syftar till att arvoden till styrelseledamöter och annan ersättning för styrelseuppdrag begränsas till högst den nivå som beslutats innan ansökan om stöd gjordes eller Riksgäldskontoret på eget initiativ tog upp ärendet om stöd, och

text: säkerställer att verksamheten inte genomgår en sådan väsentlig utvidgning som inte hade ägt rum om stödmottagaren inte hade omfattats av statligt stöd.

text: Riksgäldskontoret ska i avtalet ta in villkor som under avtalstiden

text: Om det finns synnerliga skäl, får Riksgäldskontoret i ett enskilt fall ingå avtal trots att de villkor som anges i

text: andra stycket 2

text: och

text: inte är uppfyllda.

text: När kapitaltillskott lämnas ska staten få ersättning företrädesvis i form av preferensaktier med stark rösträtt.

text: Förvaltning av tillgångar

text: Riksgäldskontoret ska förvalta aktier och andra tillgångar som staten äger eller får som säkerhet i samband med att stöd lämnas.

text: Statens ägande ska avvecklas i sådan takt att staten så långt möjligt får ersättning för den risk och de kostnader som har varit förenade med en genomförd stödåtgärd. Riksgäldskontoret får besluta om avveckling av statens ägande av sådana aktier och andra tillgångar som förvaltas av myndigheten, om ägandet inte är av principiell betydelse eller i övrigt av större vikt.

text: Uppföljning av lämnat stöd

text: Riksgäldskontoret ska löpande följa utvecklingen i de kreditinstitut som har fått stöd. Riksgäldskontoret ska bevaka att villkor om återbetalning och andra villkor för stödet uppfylls.

text: Skyldighet att lämna upplysningar

text: Av

text: 4 kap. 1 § lagen (2015:1017)

text: om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut och om stabilitetsfonden följer att ett kreditinstitut ska lämna Riksgäldskontoret och regeringen de upplysningar som behövs. Om Riksgäldskontoret begär det, ska uppgifterna ha granskats av en revisor som utsetts av institutet i enlighet med

text: 4 a kap. 1 § sparbankslagen (1987:619)

text: 9 kap. 8 § aktiebolagslagen (2005:551)

text: eller

text: 8 kap. 8 § lagen (2018:672)

text: om ekonomiska föreningar.

text: Förordning (2022:751).

text: Godkännande av Europeiska kommissionen

text: För statligt stöd enligt denna förordning gäller som villkor att det ska godkännas av Europeiska kommissionen innan det får genomföras. Närmare bestämmelser om upplysningsskyldighet finns i

text: 12 § första stycket lagen (2013:388)

text: om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler.

text: Ytterligare föreskrifter

text: Riksgäldskontoret får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ändr. 23 §

rpubl:andrar: upph. 12, 13 §§, rubr. närmast före 12 §; nuvarande 11 § betecknas 13 §; ändr. 5, 7, 18, 20, 21, §§, rubr. närmast före 11 § sätts närmast före 13 §; nya 11, 12, 12 a §§, rubr. närmast före 11 §

rpubl:andrar: ny 18 a §

rpubl:andrar: ändr. rubr. närmast efter 23 §; nya 32 a, 32 b, 32 c, 32 d §§, rubr. närmast efter 32 §, rubr. närmast före 32 a §

rpubl:andrar: ny 6 a §, rubr. närmast före 6 a §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 32 b, 32 c §§

rpubl:andrar: nya 32 e, 32 f, 34 §§, rubr. närmast före 32 e §

rpubl:andrar: ändr. 7, 32 a §§, rubr. närmast före 11 §; ny 12 b §

rpubl:andrar: ändr. 18 §; ny 6 b §, rubr. närmast före 6 b §

dcterms:identifier: SFS 2015:1047 i lydelse enligt SFS 2025:1577

dcterms:title: Förordning (2015:1047) med instruktion för Statens skolverk

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Uppgifter

text: Statens skolverk är förvaltningsmyndighet för skolväsendet och för vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet, i den utsträckning något annat inte är föreskrivet. Myndigheten ska i sitt arbete beakta att utbildningen enligt

text: 1 kap. 5 § tredje stycket skollagen (2010:800)

text: ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet.

text: Myndigheten ska genom sin verksamhet främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor.

text: Myndigheten ska följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och kontinuerligt göra en analys av behov av åtgärder inom området. Myndigheten ska även utarbeta och genomföra insatser som tillgodoser dessa behov. Myndigheten ska vidare kontinuerligt informera regeringen om analysen och arbetet.

text: Myndigheten har även andra uppgifter inom sitt verksamhetsområde som följer av denna förordning eller av andra föreskrifter eller särskilda beslut.

text: Förordning (2024:621).

text: Uppföljning, utvärdering och statistik

text: Den uppföljning och utvärdering som myndigheten har ansvar för enligt

text: 26 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: ska öka kunskapen om hur utbildningarna och verksamheterna har utvecklats i förhållande till de nationella målen. Myndigheten ska även analysera utvecklingen av samtliga utbildningar och verksamheter, anpassat efter respektive verksamhet, samt vidta och lämna förslag på åtgärder för att främja fortsatt utveckling av utbildningarnas och verksamheternas kvalitet.

text: Myndigheten ska sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med uppföljning och utvärdering.

text: Myndigheten ska vid behov lämna statistiska underlag till Regeringskansliet.

text: Förordning (2017:1302).

text: 3 § Har upphävts genom förordning (2017:1302).

type: upphavd

text: Myndigheten får, efter samråd med Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet), företräda staten vid förhandlingar och ingående av internationella överenskommelser om Sveriges deltagande i internationella kunskapsmätningar och andra individbaserade mätningar inom myndighetens verksamhetsområde, om inte annat följer av särskilda beslut av regeringen.

text: Myndigheten ska ansvara för Sveriges deltagande i de mätningar som avses i

text: första stycket

text: Styrdokument och prov

text: Myndigheten ska kontinuerligt bedöma behovet av utveckling av läroplaner och andra styrdokument för skolväsendet som regeringen beslutar om. Myndigheten ska även vid behov föreslå ändringar av dessa.

text: Myndigheten ska utforma och kontinuerligt utveckla de styrdokument som myndigheten har bemyndigande att meddela föreskrifter om.

text: Myndigheten ska vidare ansvara för och kontinuerligt utveckla nationella prov samt analysera resultaten av proven.

text: Förordning (2019:1289).

text: Myndigheten ska kontinuerligt bedöma behovet av och utveckla bedömningsstöd och kartläggningsmaterial. Myndigheten ska utforma eller anpassa dessa utifrån olika elevgruppers behov och förutsättningar.

text: Förordning (2017:1302).

text: Stöd för planering

beteckning: 6 a §

text: gymnasieskolans nationella program,

text: gymnasieskolans introduktionsprogram programinriktat val och yrkesintroduktion, utformade för en grupp elever,

text: gymnasiesärskolans nationella program, och

text: yrkesinriktad kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.

text: Förordning (2022:1094).

text: Myndigheten ska kontinuerligt utarbeta regionala planeringsunderlag som behövs till stöd för huvudmännens planering, dimensionering och erbjudande av utbildning som avser

ordinal: 6 a

text: Samordning av stöd för antagning

beteckning: 6 b §

text: Myndigheten ska ansvara för nationell samordning av stöd för antagning till gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan.

text: Förordning (2025:1577).

ordinal: 6 b

text: Stöd till skolutveckling

text: svara för nationella fortbildnings-, kompetensutvecklings- och stödinsatser för personal,

text: sammanställa och kommunicera kunskap om resultat av forskning, och

text: svara för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områden.

text: Förordning (2025:758).

text: Myndigheten ska i nära samarbete med kommuner och andra huvudmän stödja dem i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra huvudmännens förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att

text: ansvara för den statliga befattningsutbildningen enligt förordningen (

text: ) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem,

text: bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling och skolbibliotek,

text: stimulera arbetet med entreprenörskap i skolväsendet, och

text: främja skolors arbete med nordiska språk.

text: Förordning (2022:205).

text: Myndigheten ska särskilt

text: Myndigheten ska bidra till och redovisa sitt arbete med att trygga den nationella kompetensförsörjningen och underlätta elevers etablering på arbetsmarknaden. Myndigheten ska också följa upp och analysera kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier, efter avslutad utbildning. Myndigheten ska vidare stödja utvecklingen vad gäller samverkan mellan skola och arbetsliv.

text: Myndigheten ska samverka med Myndigheten för yrkeshögskolan, Universitetskanslersämbetet, Universitets- och högskolerådet, Tillväxtverket, Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (Svenska ESF-rådet) och Arbetsförmedlingen i syfte att bidra till en väl fungerande kompetensförsörjning.

text: Myndigheten ska främja utvecklingen av yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Myndigheten ska även stödja utvecklingen av berörda myndigheters och branschorganisationers samarbete när det gäller gymnasial yrkesutbildning.

text: Förordning (2023:602).

text: de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning, och

text: Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Myndigheten ska ansvara för

text: Rektorer, lärare och förskollärare

text: Myndigheten ska bidra till att alla som är verksamma som lärare och förskollärare har goda förutsättningar att utföra sitt arbete.

text: Förordning (2019:1289).

text: Myndigheten ska göra prognoser om skolans och förskolans behov av legitimerade och behöriga lärare och förskollärare.

text: Förordning (2019:1289).

beteckning: 12 a §

text: Myndigheten ska informera om vägar in i lärar- och förskolläraryrkena, genomföra insatser för att attrahera fler till yrkena och stödja huvudmännen i deras arbete med att hantera lärarförsörjningen.

text: Förordning (2019:1289).

beteckning: 12 b §

text: Myndigheten ska ansvara för det nationella professionsprogrammet för rektorer, lärare och förskollärare.

text: Förordning (2025:758).

text: Hantering av statliga stöd och bidrag

text: Myndigheten ska administrera statliga stöd och bidrag enligt särskilda föreskrifter eller särskilda beslut. Myndigheten ska följa upp och utvärdera de statliga stöd och bidrag som myndigheten administrerar.

text: Förordning (2019:1289).

text: Information

text: Myndigheten ska informera och sprida kunskap om sitt verksamhetsområde både i och utanför Sverige.

text: Internationellt samarbete

text: Myndigheten ska ansvara för uppgifter som följer av konventionen med stadga för Europaskolorna (SÖ 2002:60).

text: ha det svenska samordningsansvaret för genomförandet av den europeiska agendan för vuxenlärande (European Agenda for Adult Learning),

text: ingå i det europeiska nätverket ReferNet i syfte att samla in, analysera och sprida information om yrkesutbildning i Sverige och internationellt, och

text: vara en nationell referenspunkt för kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen.

text: Förordning (2022:205).

text: Myndigheten ska

text: Myndigheten ska särskilt ansvara för information om möjligheten att genomgå gymnasial utbildning helt eller delvis i ett annat nordiskt land i överensstämmelse med avtalet med Danmark, Finland, Island och Norge om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasienivå (SÖ 2008:8).

text: Andra uppgifter

text: ha ett samlat ansvar (sektorsansvar) för funktionshindersfrågor inom ramen för sitt verksamhetsområde och - i den mån det inte är en uppgift för Specialpedagogiska skolmyndigheten - inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter,

text: ansvara för frågor inom ramen för sitt verksamhetsområde som rör nyanlända personer,

text: verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling,

text: ha ett samlat ansvar (sektorsansvar) för frågor om de nationella minoriteterna och de nationella minoritetsspråken inom ramen för sitt verksamhetsområde, vilket innefattar att stödja en undervisning i nationella minoritetsspråk av god kvalitet och främja tillgången till läromedel samt i övrigt verka samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter,

text: främja användningen och utvecklingen av validering inom kommunal vuxenutbildning,

text: inom ramen för sitt verksamhetsområde stödja kommuner och andra huvudmän i arbetet med säkerhet och krisberedskap, och

text: ha ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt verksamhetsområde när det gäller statliga insatser i frågor om digitalisering, med särskild hänsyn till de risker och möjligheter som digitaliseringen medför, vilket innefattar att vara samlande och stödjande samt att samverka med övriga berörda myndigheter och andra relevanta parter.

text: Myndigheten ska

text: Myndigheten ska i fråga om sitt miljöarbete enligt

text: första stycket 3

text: rapportera till Naturvårdsverket och samråda med myndigheten om vilken rapportering som behövs.

text: Förordning (2025:1577).

text: Myndigheten är beredskapsmyndighet enligt förordningen (

text: ) om statliga myndigheters beredskap.

text: Förordning (2022:562).

text: Myndigheten ska erbjuda stöd till kommunerna i deras arbete med aktivitetsansvar enligt

text: 29 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: Arbetets bedrivande

text: Myndigheten ska främja jämställdhet och integrera ett jämställdhetsperspektiv och perspektivet mänskliga rättigheter i sin verksamhet. Myndigheten ska i sin verksamhet även främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck.

text: All individbaserad information som myndigheten redovisar ska vara uppdelad på kön, om det inte finns särskilda skäl som talar emot detta.

text: Vid alla åtgärder som rör barn ska myndigheten i sin verksamhet i första hand beakta vad som bedöms vara barnets bästa enligt Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter.

text: Förordning (2022:205).

text: Myndigheten ska i genomförandet av sina uppgifter ta tillvara de möjligheter som det nationella socialfondsprogrammet erbjuder.

text: Förordning (2019:1289).

text: Ledning

text: Myndigheten leds av en myndighetschef.

text: Vid myndigheten finns ett insynsråd som består av högst tio ledamöter.

text: Förordning (2019:338).

text: Beslutande organ

text: Lärarnas ansvarsnämnd

text: Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns Lärarnas ansvarsnämnd.

text: varning,

text: återkallelse av legitimation, och

text: ny legitimation efter tidigare återkallelse.

text: Nämnden har enligt

text: skollagen (2010:800)

text: till uppgift att pröva ärenden om

text: Bestämmelser om Lärarnas ansvarsnämnds sammansättning och beslutsförhet finns i

text: 27 kap.

text: 7 §§

text: skollagen (2010:800)

text: Lärarnas ansvarsnämnd ansvarar för sina beslut.

text: Nämnden ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning.

text: Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att Lärarnas ansvarsnämnd tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet och för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och redovisas på ett tillförlitligt sätt.

text: Rådet för dansarutbildning

text: ansvara för organisation och genomförande av antagnings- och urvalsprocessen till utbildningen, och

text: bidra till uppföljning och utveckling av kvaliteten i utbildningen.

text: Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns Rådet för dansarutbildning. Rådet ska för sådan dansarutbildning som avses i förordningen (

text: ) om dansarutbildning

text: Rådet för dansarutbildning består av en ordförande samt minst sex och högst tio andra ledamöter. I rådet ska det finnas ledamöter med kunskap om dansprofessionen, grundskolan och gymnasieskolan. Varje ledamot ska ha en ersättare. Ordföranden och dennes ersättare ska vara eller ha varit ordinarie domare.

text: Ordföranden och dennes ersättare i Rådet för dansarutbildning utses av regeringen för en bestämd tid. Övriga ledamöter i rådet och ersättare för dessa utses av myndigheten för en bestämd tid.

text: Rådet för dansarutbildning är beslutsfört när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Rådet för dansarutbildning ansvarar för sina beslut.

text: Rådet ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning.

text: Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för att Rådet för dansarutbildning tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet och för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och redovisas på ett tillförlitligt sätt.

text: Rådgivande organ

text: Rådet för professioner i skolväsendet

text: Inom myndigheten finns ett rådgivande organ som benämns Rådet för professioner i skolväsendet.

text: Rådet ska bistå myndigheten i arbetet med det nationella professionsprogrammet för rektorer, lärare och förskollärare.

text: Förordning (2025:758).

text: Rådet för professioner i skolväsendet består av en ordförande, en vice ordförande och 19 andra ledamöter.

text: elva företräda förskollärare, lärare och rektorer,

text: tre företräda huvudmän inom skolväsendet,

text: fem företräda universitet och högskolor, och

text: två företräda myndigheten.

text: Av ledamöterna ska

text: Gruppen företrädare för förskollärare, lärare och rektorer ska innehålla företrädare som är verksamma hos såväl offentliga som enskilda huvudmän.

text: De fem företrädarna för universitet och högskolor ska tillsammans ha en bred kompetens som är relevant för skolväsendet. Av dessa ska minst en ha kognitionsvetenskaplig kompetens.

text: Förordning (2023:31).

text: Sveriges Lärare och Sveriges Skolledare i fråga om företrädare för förskollärare, lärare och rektorer,

text: Sveriges Kommuner och Regioner, Friskolornas riksförbund och Idéburna skolors riksförbund i fråga om företrädare för huvudmän inom skolväsendet, och

text: Sveriges universitets- och högskoleförbund i fråga om företrädare för universitet och högskolor.

text: Förordning (2023:31).

text: Ledamöterna i Rådet för professioner i skolväsendet utses av regeringen för tre år. Förslag till ledamöter lämnas av myndigheten efter samråd med

text: Ordföranden leder rådets arbete. Ordföranden ska vara en företrädare för myndigheten.

text: Vice ordföranden leder rådets arbete när ordföranden inte är närvarande. Vice ordföranden ska vara en av företrädarna för förskollärare, lärare eller rektorer.

text: Förordning (2022:797).

text: Vetenskapliga rådet

text: Inom myndigheten finns ett rådgivande organ som benämns Vetenskapliga rådet.

text: Rådet ska bistå myndigheten med råd och vägledning inom ramen för myndighetens verksamhetsområde och verka för att myndighetens arbete vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet.

text: Förordning (2024:1029).

text: Vetenskapliga rådet består av ledamöter som tillsammans ska ha en bred vetenskaplig kompetens som är relevant för myndighetens verksamhet.

text: Ledamöterna i rådet utses av myndighetschefen för en bestämd tid.

text: Myndighetschefen, eller den som myndighetschefen utser, är ordförande i rådet och leder rådets arbete.

text: Förordning (2024:1029).

text: Anställningar och uppdrag

text: Generaldirektören är myndighetschef.

text: Vid myndigheten finns en överdirektör.

text: Förordning (2024:1029).

text: Personalansvarsnämnd

text: Vid myndigheten finns en personalansvarsnämnd.

text: Tillämpligheten av vissa förordningar

text: Myndigheten ska tillämpa

text: internrevisionsförordningen (2006:1228)

text: och

text: personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: Avgifter

text: Myndigheten får ta ut avgifter för sådana varor och tjänster som avses i

text: 4 § första stycket

text: och 8

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: utan den begränsning som föreskrivs i

text: andra stycket

text: samma paragraf.


rpubl:andrar: ändr. bil.

rpubl:andrar: ändr. 20 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 2015:1052 i lydelse enligt SFS 2021:965

dcterms:title: Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Inledande bestämmelser

text: Bestämmelserna i denna förordning syftar till att statliga myndigheter genom sin verksamhet ska minska sårbarheten i samhället och utveckla en god förmåga att hantera sina uppgifter under fredstida krissituationer och inför och vid höjd beredskap.

text: Denna förordning innehåller föreskrifter som dels reglerar krisberedskapen, dels ansluter till vad som föreskrivs i lagen (

text: ) om totalförsvar och höjd beredskap i fråga om civil verksamhet.

text: I förordningen (

text: ) om totalförsvar och höjd beredskap finns bestämmelser om myndigheters ansvar att i sin verksamhet beakta och planera för totalförsvarets krav. I förordningen finns även bestämmelser om hur höjd beredskap tillkännages och vilka författningar som då omedelbart ska tillämpas.

text: I lagen (

text: ) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap och förordningen (

text: ) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap finns bestämmelser om vilka åtgärder kommuner och regioner ska vidta inför och vid fredstida krissituationer och höjd beredskap. I lagen regleras det geografiska områdesansvaret på lokal nivå.

text: Bestämmelserna i denna förordning ska tillämpas bara om något annat inte följer av lag eller annan förordning.

text: Förordning (2019:1113).

text: Bestämmelserna i denna förordning gäller, om inte annat anges särskilt, för statliga myndigheter under regeringen med undantag av Regeringskansliet, kommittéväsendet och Försvarsmakten.

text: Bestämmelsen i

text: 19 §

text: gäller för samtliga statliga myndigheter under regeringen. Bestämmelsen i

text: 20 §

text: gäller för statliga myndigheter under regeringen med undantag av Regeringskansliet, kommittéväsendet, Säkerhetspolisen, Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Försvarets radioanstalt och Totalförsvarets forskningsinstitut.

text: För utlandsmyndigheterna tillämpas bestämmelserna endast i den utsträckning som bestäms i föreskrifter som meddelas av Regeringskansliet (Utrikesdepartementet).

text: Med

text: krisberedskap

text: avses i denna förordning förmågan att genom utbildning, övning och andra åtgärder samt genom den organisation och de strukturer som skapas före, under och efter en kris förebygga, motstå och hantera krissituationer.

text: Samverkan och samordning

text: Varje myndighet, vars ansvarsområde berörs av en krissituation, ska vidta de åtgärder som behövs för att hantera konsekvenserna av denna. Myndigheterna ska samverka och stödja varandra vid en sådan krissituation.

text: regionala risk- och sårbarhetsanalyser sammanställs,

text: nödvändig samverkan inom länet och med närliggande län sker kontinuerligt,

text: under en kris samordna verksamhet mellan kommuner, regioner och myndigheter, och

text: informationen till allmänheten och företrädare för massmedia under sådana förhållanden samordnas.

text: Förordning (2019:1113).

text: Varje länsstyrelse ska inom sitt geografiska område i fråga om sådana situationer som avses i

text: 8 § andra stycket

text: vara en sammanhållande funktion mellan lokala aktörer, som exempelvis kommuner, regioner och näringsliv, och den nationella nivån. Länsstyrelserna ska efter beslut av regeringen prioritera och inrikta statliga och internationella resurser som ställs till förfogande. Länsstyrelserna ska vidare verka för att

text: Samverkansområden

text: För att främja en helhetssyn i planeringen för krisberedskap och höjd beredskap ska planeringen för de myndigheter som anges i bilagan till denna förordning bedrivas inom samverkansområden. Samverkansområdena anges i bilagan.

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får vid behov besluta att även andra myndigheter ska ingå i eller stödja arbetet i samverkansområdena.

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska, i samverkan med de myndigheter som ingår i samverkansområdena, utveckla formerna för arbetet i områdena. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska vidare årligen lämna en redogörelse för och en bedömning av arbetet som bedrivits inom områdena till Regeringskansliet. Redogörelsen och bedömningen ska lämnas vid samma tidpunkt som årsredovisningen.

text: Förberedelser för och verksamhet under krissituationer

text: Risk- och sårbarhetsanalys

text: Varje myndighet ska i syfte att stärka sin egen och samhällets krisberedskap analysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området.

text: situationer som uppstår hastigt, oväntat och utan förvarning, eller en situation där det finns ett hot eller en risk att ett sådant läge kan komma att uppstå,

text: situationer som kräver brådskande beslut och samverkan med andra aktörer,

text: att de mest nödvändiga funktionerna kan upprätthållas i samhällsviktig verksamhet, och

text: förmågan att hantera mycket allvarliga situationer inom myndighetens ansvarsområde.

text: Vid denna analys ska myndigheten särskilt beakta

text: Myndigheten ska minst vartannat år värdera och sammanställa resultatet av arbetet i en risk- och sårbarhetsanalys. De myndigheter som har ett särskilt ansvar för krisberedskapen enligt

text: 10 §

text: och de myndigheter som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beslutar i enskilda fall, ska senast vid utgången av oktober månad varje jämnt årtal lämna en sammanfattande redovisning baserad på analysen till Regeringskansliet och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Redovisningen ska innefatta vilka åtgärder som planeras och en bedömning av behovet av ytterligare åtgärder.

text: Utbildning och övning

text: Varje myndighet ska ansvara för att personalen vid myndigheten får den utbildning och övning som behövs för att den ska kunna lösa sina uppgifter i samband med krissituationer. En planlagd utbildnings- och övningsverksamhet i syfte att uppnå detta mål ska genomföras.

text: Särskilt ansvar för krisberedskapen

text: De myndigheter som anges i bilagan till denna förordning, länsstyrelserna samt i övrigt de andra myndigheter som regeringen meddelar föreskrifter om eller beslutar efter förslag från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har ett särskilt ansvar för att planera och vidta förberedelser för att skapa förmåga att hantera en kris, förebygga sårbarheter och motstå hot och risker.

text: samverka med länsstyrelserna i deras roll som områdesansvarig myndighet,

text: samverka med övriga statliga myndigheter, kommuner, regioner, sammanslutningar och näringsidkare som är berörda,

text: beakta det samarbete som sker inom Europeiska unionen och internationella forum i frågor som rör samhällets krisberedskap,

text: beakta behovet av forsknings- och utvecklingsinsatser och annan kunskapsinhämtning såsom erfarenhetsåterföring av inträffade händelser,

text: beakta behovet av säkerhet och kompatibilitet i de tekniska system som är nödvändiga för att myndigheterna ska kunna utföra sitt arbete,

text: beakta behovet av deltagande i det samhällsgemensamma radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet (Rakel) som förvaltas av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och

text: informera Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om sin övningsverksamhet för att den ska kunna samordnas med den övningsverksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap planerar. Myndigheterna ska vidare delta i den övningsverksamhet som berör deras ansvarsområde.

text: Förordning (2019:1113).

text: Myndigheterna ska särskilt

text: Tjänsteman i beredskap

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska vid behov till Regeringskansliet lämna förslag på förändringar av vilka myndigheter som ska ha en tjänsteman i beredskap med uppgift att initiera och samordna det inledande arbetet för att upptäcka, verifiera, larma och informera vid allvarliga kriser.

text: Ledningsfunktion

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska vid behov till Regeringskansliet lämna förslag på förändringar av vilka myndigheter som ska ha förmåga att vid en kris, som berör myndigheternas egna ansvarsområden eller medför behov av samverkan med annan myndighet, omgående kunna upprätta en ledningsfunktion.

text: Rapportering

text: Myndigheter med ansvar enligt

text: 10 §

text: ska, när en situation som avses i

text: 8 § andra stycket

text: uppstår, hålla regeringen informerad om händelseutvecklingen, tillståndet, den förväntade utvecklingen och tillgängliga resurser inom respektive ansvarsområde samt om vidtagna och planerade åtgärder.

text: Varje myndighet ska efter förfrågan från Regeringskansliet eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lämna den information som behövs för samlade lägesbilder.

text: Bevakningsansvariga myndigheters åtgärder inför och vid höjd beredskap

text: I

text: 4 § förordningen (2015:1053)

text: om totalförsvar och höjd beredskap regleras myndigheters ansvar att i sin verksamhet beakta totalförsvarets krav. Av bilagan till denna förordning framgår vilka myndigheter som har ett ansvar att vidta de ytterligare förberedelser som krävs inom respektive ansvarsområde vid höjd beredskap (

text: bevakningsansvariga myndigheter

text: planera för att kunna anpassa verksamheten inför en förändrad säkerhetspolitisk situation,

text: genomföra den omvärldsbevakning och de risk- och sårbarhetsanalyser samt de utvecklingsinsatser som krävs för att myndigheten ska klara sina uppgifter vid höjd beredskap,

text: ta ut, utbilda och öva berörd personal för myndighetens verksamhet vid höjd beredskap om dessa aktiviteter inte kan anstå till en skärpt säkerhetspolitisk situation, och

text: av medel anvisade för höjd beredskap anskaffa de förnödenheter och den utrustning som myndigheten behöver för att klara sina uppgifter vid höjd beredskap om denna anskaffning inte kan anstå till en skärpt säkerhetspolitisk situation.

text: De bevakningsansvariga myndigheterna ska särskilt

text: De bevakningsansvariga myndigheterna ska vid höjd beredskap i första hand inrikta sin verksamhet på uppgifter som har betydelse för totalförsvaret. Den fredstida verksamheten ska om möjligt upprätthållas i normal omfattning.

text: Vid höjd beredskap ska de bevakningsansvariga myndigheterna hålla regeringen informerad om händelseutvecklingen, tillståndet och den förväntade utvecklingen inom respektive ansvarsområde samt om vidtagna och planerade åtgärder.

text: När beredskapen höjts ska de bevakningsansvariga myndigheterna även lämna Försvarsmakten underlag enligt

text: 8 § förordningen (2015:1053)

text: om totalförsvar och höjd beredskap.

text: Informationssäkerhet

text: Varje myndighet ansvarar för att egna informationshanteringssystem uppfyller sådana grundläggande och särskilda säkerhetskrav att myndighetens verksamhet kan utföras på ett tillfredsställande sätt. Därvid ska behovet av säkra ledningssystem särskilt beaktas.

text: Till stöd för arbetet med samhällets informationssäkerhet ska en myndighet till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap skyndsamt rapportera it-incidenter som inträffat i den rapporterande myndighetens informationssystem och som allvarligt kan påverka säkerheten i den informationshantering som myndigheten ansvarar för, eller som inträffat i tjänster som myndigheten tillhandahåller åt en annan organisation.

text: En myndighet som tillhandahåller tjänster åt en annan organisation ska i samband med rapportering enligt

text: första stycket

text: informera och vid behov samråda med den eller de uppdragsgivare som berörs av incidenten.

text: Rapporteringsskyldigheten omfattar inte sådana incidenter som ska anmälas enligt

text: 2 kap. 4 § första stycket 2 säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: Om det kan antas att en incident som rapporterats till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap enligt

text: första stycket

text: har sin grund i en brottslig gärning, ska Myndigheten för samhällsskydd och beredskap skyndsamt uppmana den rapporterande myndigheten att anmäla incidenten till polisen.

text: Förordning (2021:965).

text: Verkställighetsföreskrifter

text: 8 §

text: om risk- och sårbarhetsanalyser,

text: meddela föreskrifter om sådana säkerhetskrav som avses i

text: 19 §

text: med beaktande av nationell och internationell standard,

text: 18 §§

text: , utom i fråga om Kustbevakningen, och

text: efter att ha gett Polismyndigheten, Säkerhetspolisen och Försvarsmakten tillfälle att yttra sig, meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: 20 § första stycket

text: om rapportering av it-incidenter.

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får

text: Bilaga

cells: Myndigheter med särskilda uppgifter inom samverkansområdena

text: 10 §

text: 16 §

cells: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

text: Förordning (2020:25).

text: Förteckning över samverkansområden och myndigheter som har särskilt ansvar inom områdena


rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: upph. 4, 5, 6 §§, rubr. närmast före 4, 7 §§; ändr. 1, 2, 3, 7, 8, 13, 18, 19 §§, rubr. närmast efter 3 §; ny 20 §

rpubl:andrar: ändr. 16, 19 §§

rpubl:andrar: ny 15 a §

dcterms:identifier: SFS 2015:1053 i lydelse enligt SFS 2026:1117

dcterms:title: Förordning (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning ansluter till vad som föreskrivs i lagen (

text: ) om totalförsvar och höjd beredskap.

text: hur höjd beredskap tillkännages, vilka författningar som då omedelbart ska tillämpas och åtgärder som då ska genomföras,

text: underlag till Försvarsmakten, och

text: säkra kryptografiska funktioner.

text: Förordning (2022:563).

text: Förordningen innehåller bestämmelser om

text: I lagen (

text: ) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap och förordningen (

text: ) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap finns bestämmelser om vilka åtgärder som kommuner och regioner ska vidta vid höjd beredskap.

text: I förordningen (

text: ) om statliga myndigheters beredskap finns bestämmelser om uppgifter som statliga myndigheter under regeringen har inför och vid fredstida krissituationer och höjd beredskap. För länsstyrelserna finns även bestämmelser i förordningen (

text: ) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter inför och vid höjd beredskap och i förordningen (

text: ) om civilområdesansvariga länsstyrelser.

text: Bestämmelserna i denna förordning ska tillämpas bara om något annat inte följer av lag eller annan förordning.

text: Förordning (2022:563).

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 19 §§

text: gäller för statliga myndigheter under regeringen med undantag av Regeringskansliet, kommittéväsendet och Försvarsmakten. För utlandsmyndigheterna tillämpas bestämmelserna endast i den utsträckning som bestäms i föreskrifter som meddelas av Regeringskansliet (

text: Utrikesdepartementet

text: Förordning (2022:563).

text: Underlag till Försvarsmakten

text: 4 § Har upphävts genom förordning (2022:563).

text: 5 § Har upphävts genom förordning (2022:563).

text: 6 § Har upphävts genom förordning (2022:563).

text: Försvarets materielverk, Försvarets radioanstalt, Totalförsvarets forskningsinstitut, Totalförsvarets plikt- och prövningsverk, Fortifikationsverket och Försvarshögskolan ska inför och vid höjd beredskap lämna Försvarsmakten det underlag som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sin informationsskyldighet till regeringen.

text: Förordning (2022:563).

text: Beredskapsmyndigheter och sektorsansvariga myndigheter enligt förordningen (

text: ) om statliga myndigheters beredskap ska inför och vid höjd beredskap lämna Försvarsmakten det underlag som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sin informationsskyldighet till regeringen. Motsvarande underlag ska lämnas till Försvarsmakten av de länsstyrelser som är civilområdesansvariga enligt

text: 7 a § förordningen (2017:868)

text: med länsstyrelseinstruktion.

text: Förordning (2022:563).

text: Hur beslut om höjd beredskap tillkännages

text: Att beredskapen i Sverige höjts till skärpt eller högsta beredskap tillkännages, förutom på det sätt som föreskrivs i

text: 4 § lagen (1976:633)

text: om kungörande av lagar och andra författningar, i ljudradion och televisionen. Om det råder högsta beredskap i hela landet, kan regeringen besluta att detta ska tillkännages även genom beredskapslarm.

text: Beredskapslarm ges på anläggningar för utomhusalarmering genom trettio sekunder långa signaler med femton sekunders uppehåll mellan signalerna under sammanlagt fem minuter.

text: Åtgärder vid höjd beredskap

text: När beredskapen höjts, ska Försvarsmakten krigsorganiseras i den omfattning som regeringen bestämmer. Vid beredskapslarm ska hela Försvarsmakten krigsorganiseras.

text: Vid högsta beredskap ska kommuner och regioner övergå till krigsorganisation.

text: Vid beredskapslarm ska kommuner och regioner samt de trossamfund och andra enskilda organisationer och de näringsidkare som enligt överenskommelse eller på annan grund är skyldiga att fortsätta sin verksamhet i krig övergå till krigsorganisation.

text: Förordning (2019:1114).

text: lagen (

text: ) om förbud i vissa fall mot överlåtelse eller upplåtelse av fartyg m.m.,

text: lagen (

text: ) med vissa bestämmelser om fraktfart med svenska fartyg,

text: lagen (

text: ) om betalningsväsendet under krigsförhållanden,

text: kungörelsen (

text: ) med tillämpningsföreskrifter till lagen (

text: lagen (

text: ) om utnyttjande av vattenkraft vid krig,

text: krigshandelslagen (1964:19)

text: förfogandelagen (1978:262)

text: ransoneringslagen (1978:268)

text: lagen (

text: ) om gränsövervakningen i krig m.m.,

text: arbetsrättsliga

text: beredskapslagen (1987:1262)

text: lagen (

text: ) om förfarandet hos kommunerna, förvaltnings- myndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m.,

text: prisregleringslagen (1989:978)

text: förordningen (

text: ) om skolväsendet under krig och vid krigsfara m.m.,

text: förordningen (

text: ) om verksamheten vid statliga skolor under krig och vid krigsfara,

text: lagen (

text: ) om undanförsel och förstöring,

text: lagen (

text: ) om arbetsförmedlingstvång,

text: lagen (

text: ) om beskattning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m.,

text: lagen (

text: ) om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m., och

text: lagen (

text: ) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet i krig eller krigsfara.

text: Vid beredskapslarm ska följande författningar omedelbart tillämpas i sin helhet:

text: Beredskapslarm medför vidare att

text: 11 §§

text: förordningen (

text: ) om länsstyrelsernas krisberedskap och uppgifter inför och vid höjd beredskap omedelbart ska tillämpas.

text: Förordning (2026:1117).

text: Beredskapslarm innebär föreskrift om allmän tjänsteplikt enligt

text: 6 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Beredskapslarm innebär vidare föreskrift enligt

text: 1 § förordningen (1982:314)

text: om utnyttjande av Kustbevakningen inom Försvarsmakten.

text: Beredskapslarm innebär även förordnande enligt

text: 2 § lagen (1940:176)

text: med vissa bestämmelser om fraktfart med svenska fartyg samt förordnande enligt

text: 4 kap. 1 § sjötrafikförordningen (1986:300)

text: Beredskapslarm innebär order till den som är krigsplacerad inom totalförsvaret enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt eller på annan grund att omedelbart inställa sig till tjänstgöring enligt krigsplaceringsorder eller motsvarande handling. Beredskapslarm innebär också att egendom som tagits ut i fredstid med stöd av förordningen (

text: ) om uttagning av egendom för totalförsvarets behov omedelbart ska tillhandahållas i enlighet med tidigare lämnade uttagningsbesked.

beteckning: 15 a §

text: Vid beredskapslarm ska skyddsrum och skyddade utrymmen enligt lagen (

text: ) om skyddsrum och skyddade utrymmen iordningställas, om inte beslut om detta har fattats dessförinnan.

text: Förordning (2026:445).

text: Säkra kryptografiska funktioner

text: Regeringskansliet, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Myndigheten för civilt försvar, Kustbevakningen, Myndigheten för psykologiskt försvar, Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Försvarets radioanstalt, Totalförsvarets forskningsinstitut, Totalförsvarets plikt- och prövningsverk, Myndigheten för totalförsvarsanalys, Fortifikationsverket och Försvarshögskolan ska ha säkra kryptografiska funktioner. I denna förordning används uttrycket säkra kryptografiska funktioner i betydelsen kryptografiska funktioner godkända av Försvarsmakten.

text: Myndigheten för civilt försvar beslutar vilka övriga myndigheter som ska ha säkra kryptografiska funktioner.

text: Myndigheten för civilt försvar beslutar även vilka företag som efter överenskommelse ska få tillgång till säkra kryptografiska funktioner. Myndigheten för civilt försvar får därutöver ingå avtal om tilldelning med kommuner och organisationer som har behov av säkra kryptografiska funktioner.

text: Förordning (2025:1145).

text: Försvarsmakten svarar för att Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Totalförsvarets forskningsinstitut, Totalförsvarets plikt- och prövningsverk, Fortifikationsverket och Försvarshögskolan tilldelas säkra kryptografiska funktioner. Försvarets radioanstalt svarar för att övriga som enligt

text: 16 §

text: ska ha säkra kryptografiska funktioner tilldelas sådana.

text: Förordning (2020:1289).

text: Myndigheter som tilldelats säkra kryptografiska funktioner ska under normal kontorstid kunna ta emot och sända krypterade meddelanden.

text: Vid fredstida krissituationer och höjd beredskap ska myndigheterna kunna ta emot och sända krypterade meddelanden även under icke kontorstid.

text: Myndigheten för civilt försvar, eller annars, efter samråd med Myndigheten för civilt försvar, en annan myndighet som har behov av information, ska ingå överenskommelse med ett sådant företag, en sådan kommun eller organisation som tilldelats system med stöd av

text: 16 § tredje stycket

text: om när krypterade meddelanden ska kunna tas emot och sändas.

text: Förordning (2025:1145).

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Myndigheten för civilt försvar får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: 18 §

text: , utom i fråga om Kustbevakningen, Försvarets materielverk, Försvarets radioanstalt, Totalförsvarets forskningsinstitut, Myndigheten för totalförsvarsanalys, Fortifikationsverket och Försvarshögskolan.

text: Förordning (2025:1145).

text: Försvarsmakten får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: och

text: 8 §§

text: Förordning (2022:563).


text: Denna lag träder i kraft den 21 december 2015.

text: Lagen upphör att gälla den 21 december 2018.

text: Föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 eller

text: 4 §

text: upphör att gälla senast när denna lag upphör att gälla.

text: Trots punkt 2 gäller lagen fortfarande för ärenden eller mål om tillsyn, kontroll eller sanktionsavgifter som har inletts innan denna lag upphörde att gälla.

rpubl:andrar: upph. 6 §, rubr. närmast före 6 §

dcterms:identifier: SFS 2015:1073 i lydelse enligt SFS 2016:724

dcterms:title: Lag (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet

rdfs:label: Näringsdepartementet RST

text: Lagens innehåll

text: Denna lag innehåller bestämmelser om särskilda åtgärder som får vidtas vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet.

text: Regeringens befogenheter

text: Om det har uppkommit en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet får regeringen, i syfte att upprätthålla lag och ordning eller skydda nationell säkerhet, vidta sådana åtgärder som avses i

text: och

text: 4 §§

text: Bemyndiganden

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om identitetskontroller vid transporter som utförs med buss, tåg eller passagerarfartyg till Sverige från en annan stat.

text: tillsyn och kontroll av åtgärder som avses i

text: 3 §

text: , och

text: sanktionsavgifter vid överträdelser av föreskrifter som avses i

text: 3 §

text: Regeringen får meddela föreskrifter om

text: Tidsperiod

text: Föreskrifter enligt

text: 3 §

text: får gälla högst sex månader.

text: Föreskrifter enligt

text: 4 §

text: ska ha samma giltighetstid som de föreskrifter enligt

text: 3 §

text: som de förstnämnda föreskrifterna avser. Ett ärende eller mål om tillsyn, kontroll eller sanktionsavgifter får dock prövas enligt föreskrifterna efter det att giltighetstiden för dessa har gått ut, om ärendet eller målet inletts dessförinnan.

text: 6 § Har upphävts genom lag (2016:724).


text: Denna förordning träder i kraft den 4 januari 2016.

text: Förordningen upphör att gälla den 4 juli 2016.

text: Trots punkt 2 gäller förordningen fortfarande för ärenden eller mål om kontroll eller sanktionsavgift som har inletts innan denna förordning upphörde att gälla.

rpubl:andrar: ny 14 a §

dcterms:identifier: SFS 2015:1074 i lydelse enligt SFS 2016:357

dcterms:title: Förordning (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Förordningens innehåll

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om vissa identitetskontroller som ska utföras vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet, i syfte att upprätthålla lag och ordning och skydda nationell säkerhet.

text: Förordningen är meddelad med stöd av

text: och

text: 4 §§

text: lagen (

text: ) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet.

text: Uttryck i förordningen

text: buss

text: : detsamma som i

text: 2 § lagen (2001:559)

text: om vägtrafikdefinitioner,

text: passagerarfartyg

text: : detsamma som i

text: 1 kap. 3 § fartygssäkerhetslagen (2003:364)

text: , och

text: transportör

text: : den som faktiskt utför en transport av passagerare med buss, tåg eller passagerarfartyg, oavsett om denne har ingått avtalet om transporten med resenären eller inte.

text: I denna förordning avses med

text: Transportörers skyldighet

text: En transportör ska kontrollera att de passagerare som transportören med buss eller tåg transporterar till Sverige från Danmark innehar en giltig identitetshandling med fotografi. Kravet att inneha en giltig identitetshandling med fotografi gäller inte för personer under 18 år som reser i sällskap med förälder som kan uppvisa en giltig identitetshandling med fotografi.

text: Första stycket gäller även för transporter med passagerarfartyg som genomför resor som är 20 nautiska mil eller kortare.

text: Kontroll av transportörens skyldighet

text: Polismyndigheten ska kontrollera att transportören har fullgjort sin skyldighet enligt

text: 3 §

text: . Tullverket och Kustbevakningen ska på begäran bistå Polismyndigheten vid en sådan kontroll.

text: Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen ska underrätta Transportstyrelsen om överträdelser av

text: 3 §

text: som de upptäcker i samband med kontroller enligt

text: första stycket

text: Sanktionsavgift

text: En sanktionsavgift ska tas ut av transportören om denne vid en kontroll enligt

text: 4 §

text: inte kan visa att den har fullgjort sina skyldigheter enligt

text: 3 §

text: Sanktionsavgiften är 50 000 kronor per transporttillfälle.

text: Transportstyrelsen prövar frågor om sanktionsavgift enligt denna förordning.

text: En sanktionsavgift får endast beslutas om den som anspråket riktar sig mot har getts tillfälle att yttra sig inom två år från det att förutsättningarna enligt

text: 5 §

text: att ta ut en avgift är uppfyllda.

text: Transportstyrelsen får besluta att sätta ned eller avstå från att ta ut en sanktionsavgift om det finns särskilda skäl för det.

text: Sanktionsavgiften tillfaller staten.

text: En sanktionsavgift ska betalas till Transportstyrelsen inom trettio dagar från det att beslutet om att ta ut avgiften har fått laga kraft eller inom den längre tid som anges i beslutet.

text: Om sanktionsavgiften inte betalas inom den tid som anges i

text: första stycket

text: , ska Transportstyrelsen lämna den obetalda avgiften för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (

text: ) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet ske enligt

text: utsökningsbalken

text: En sanktionsavgift faller bort, om beslutet om avgiften inte har verkställts inom fem år från det att beslutet fick laga kraft.

text: Förskott för vissa transportörer som inte har hemvist i Sverige

text: Om en transport som avses i

text: 3 §

text: har utförts med buss och den transportör som en sanktionsavgift ska tas ut av inte har hemvist i Sverige, ska en tjänsteman vid Polismyndigheten eller Tullverket vid kontroll enligt

text: 4 §

text: besluta om förskott för sanktionsavgiften. Förskott behöver dock inte beslutas om det finns synnerliga skäl för det.

text: Förskottet ska betalas till Polismyndigheten.

text: Om ett förskott har beslutats och det inte betalas omedelbart i samband med kontrollen, ska en tjänsteman vid Polismyndigheten eller Tullverket besluta att bussen inte får fortsätta färden. Ett sådant beslut behöver dock inte fattas om det finns särskilda skäl för det.

text: Ett beslut om att bussen inte får fortsätta färden gäller tills förskottet har betalats eller, om sanktionsavgift tagits ut slutligt utan att förskottet har betalats, tills sanktionsavgiften har betalats.

text: Om bussen får fortsätta färden, ska tjänstemannen överlämna ett inbetalningskort på förskottssumman till föraren av bussen.

text: Ett beslut om förskott eller om att en buss inte får fortsätta färden ska skyndsamt underställas Transportstyrelsens prövning. Transportstyrelsen ska omedelbart pröva om beslutet ska bestå.

text: Om ett beslut om att en buss inte får fortsätta färden består efter prövningen enligt

text: första stycket

text: , ska Transportstyrelsen handlägga ärendet om sanktionsavgift utan dröjsmål.

text: Transportstyrelsen får besluta att helt eller delvis sätta ned ett förskott som har beslutats för en sanktionsavgift.

text: Transportstyrelsen får upphäva ett beslut om att färden inte får fortsätta, om det finns synnerliga skäl för det.

text: Första och

text: andra stycket

text: gäller även när ärendet om sanktionsavgift prövas slutligt.

text: Om Transportstyrelsen beslutar att sätta ned eller avstå från att ta ut någon sanktionsavgift, ska det överskjutande beloppet av betalat förskott återbetalas.

text: Bemyndiganden

beteckning: 14 a §

text: Polismyndigheten får meddela föreskrifter om att kravet i

text: 3 § första stycket

text: att inneha en giltig identitetshandling med fotografi inte gäller för vissa specificerade grupper av personer under 18 år som reser i sällskap med en person som är 18 år eller äldre som ska ha uppsikt över gruppen och som kan uppvisa en giltig identitetshandling med fotografi.

text: Förordning (2016:357).

text: kontroll enligt

text: 4 §

text: förskott för sanktionsavgifter, och

text: beslut att en buss inte får fortsätta färden.

text: Polismyndigheten får meddela närmare föreskrifter om

text: Transportstyrelsen får meddela närmare föreskrifter om sanktionsavgifter i övrigt.

text: Överklagande

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt

text: 7 §

text: om sanktionsavgifter får dock inte överklagas.