text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1986, då förordningen (

text: ) med instruktion för luftfartsverket skall upphöra att gälla.

rpubl:andrar: upph. 24 §; ändr. 15, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

dcterms:title: Förordning (1986:128) med instruktion för luftfartsverket

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 9 § andra stycket

text: 11 § första stycket

text: samt

text: och

text: 17 §§

text: , tillämpas på luftfartsverket.

text: Uppgifter

text: Luftfartsverkets huvuduppgifter är att

text: främja utvecklingen av den civila luftfarten,

text: ha tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten och meddela säkerhetsföreskrifter för flygtransporter av farligt gods,

text: driva och förvalta statens flygplatser för civil luftfart och därmed sammanhängande rörelse,

text: i fred svara för flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart, i den mån denna uppgift inte anförtrotts någon annan statlig myndighet,

text: handlägga ärenden som rör den civila luftfarten och som inte ankommer på någon annan,

text: i övrigt svara för den civila luftfartens markorganisation, i den mån ansvaret för denna ankommer på staten,

text: ombesörja beredskapsplanläggning i fråga om den egna verksamheten och den civila flygtransportsektorn.

text: Luftfartsverket skall uppbära och redovisa sina inkomster. Utgifterna betalas med inkomsterna och med de medel som i övrigt står till verkets förfogande.

text: Luftfartsverket skall fastställa sådana taxor och avgifter för verksamheten som inte fastställs av regeringen.

text: För flygtrafiktjänst vid andra flygplatser än sådana som drivs av staten skall luftfartsverket ta ut ersättning.

text: För flygtrafiktjänst som är av betydelse för försvarsmakten fastställer regeringen ansvars- och uppgiftsfördelning mellan luftfartsverket och berörda myndigheter inom försvarsmakten.

text: Luftfartsverket skall verkställa utredningar och medverka vid tillkomsten av luftfartsöverenskommelser med annat land samt övervaka tillämpningen av sådana överenskommelser.

text: Luftfartsverket får överlägga med luftfartsmyndigheter i andra länder och handlägga ärenden som rör den internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och den europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC). Ärenden av större ekonomisk eller utrikes- eller luftfartspolitisk betydelse skall alltid underställas regeringen.

text: Luftfartsverket företräder staten inom sitt verksamhetsområde såväl vid som utom domstol om inte annat följer av särskilda föreskrifter.

text: Under beredskapstillstånd och krig skall luftfartsverket främst tillgodose totalförsvarets krav. Vid planering och genomförande av verksamheten i fred skall luftfartsverket beakta de krav som totalförsvaret ställer. Luftfartsverket skall därvid samråda med berörda totalförsvarsmyndigheter. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar skall hållas underrättad om luftfartsverkets beredskapsplanläggning. Överbefälhavaren skall hållas underrättad om viktigare planering av civila flygplatser för flygtransportverksamhet och hur de är avsedda att användas under krig.

text: Luftfartsverket skall samråda med transportforskningsberedningen i frågor om forskning och utveckling rörande transporter och trafik.

text: Luftfartsverket skall inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla underlag för tillämpningen av plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: och lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m.m.

text: Förordning (1987:433).

text: Organisation

text: Luftfartsverket leds av en styrelse som består av högst nio personer. I styrelsen ingår verkets generaldirektör. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på luftfartsverket.

text: För beslut i ärenden som anges i

text: 18 §

text: finns en personalansvarsnämnd.

text: Generaldirektören är chef för luftfartsverket.

text: Inom luftfartsverket finns ett huvudkontor som består av trafikavdelningen, luftfartsinspektionen, transport- och planeringsavdelningen, tekniska avdelningen, ekonomiavdelningen, administrativa avdelningen och marknadsstaben. Dessa enheter förestås av var sin direktör som är direkt underställd generaldirektören.

text: En av direktörerna är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Direktören vid luftfartsinspektionen har en ställföreträdare.

text: Inom luftfartsverket finns vidare flygplatser, flygstationer, flygtrafiktjänstenheter och luftfartsinspektionens distriktskontor.

text: Varje flygplats samt de flygstationer som generaldirektören bestämmer förestås av en chef som är direkt underställd generaldirektören.

text: Luftfartsverket bestämmer i övrigt hur verksamheten skall vara organiserad.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om verkets organisation och arbetsformer,

text: frågor om förslag till driftbudget, plan för verksamheten under förestående treårsperiod, årsredovisning och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: andra frågor än som anges i 17 eller

text: 18 §

text: och som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden, generaldirektören och minst två andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:1069).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden, generaldirektören och minst två andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: sådana frågor om fastställande av säkerhetsnormer för den civila luftfarten och dess markanordningar som ankommer på luftfartsverket samt frågor om tillsyn över efterlevnaden av dessa normer,

text: frågor om övervakning av den civila luftfartens och dess markanordningars tillförlitlighet från flygsäkerhetssynpunkt,

text: sådana frågor om undersökning av luftfartsolyckor som ankommer på luftfartsverket.

text: Direktören vid luftfartsinspektionen avgör

text: Genom särskilda beslut får direktören överlämna åt annan tjänsteman vid inspektionen att avgöra ärenden som inte är av det slag att de behöver prövas av direktören.

text: Personalansvarsnämnden avgör frågor om skiljande från uppdrag eller anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, och frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning.

text: Nämnden består av generaldirektören och tre av generaldirektören utsedda ledamöter varav en skall vara lagfaren. Nämnden är beslutför när minst tre ledamöter är närvarande. När generaldirektören deltar i nämndens arbete är han ordförande. Vid förhinder för någon av de av generaldirektören utsedda ledamöterna utser generaldirektören någon annan att tjänstgöra i den frånvarandes ställe. I generaldirektörens frånvaro är den ordförande som generaldirektören förordnar därtill.

text: Ytterligare föreskrifter om personalansvarsnämnden meddelas av verket.

text: Förordning (1986:1069).

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen eller enligt 17 eller

text: 18 §

text: avgörs av generaldirektören ensam.

text: I arbetsordningen eller genom särskilt beslut får överlämnas åt annan tjänsteman än generaldirektören att avgöra ärende eller viss grupp av ärenden som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på generaldirektören.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. När både generaldirektören och hans ställföreträdare har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av den tjänsteman som generaldirektören bestämmer.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet.

text: När direktören vid luftfartsinspektionen är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. När både direktören och hans ställföreträdare har förhinder, utövas direktörens tjänst av den tjänsteman vid inspektionen som direktören bestämmer.

text: I den ordinarie direktörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 17 § andra stycket

text: eller

text: 19 § andra stycket

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på direktören vid den enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören kan själv överta beredning och föredragning av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Den chef som är direkt underställd generaldirektören har rätt att närvara när ärende som hör till hans verksamhetsområde föredras av någon annan.

text: Varje beslut av styrelsen, generaldirektören, personalansvarsnämnden eller, i fråga om ärende som avses i

text: 17 §

text: , direktören vid luftfartsinspektionen och i övrigt när styrelsen bestämmer det skall ha skriftlig form. Av beslutet skall framgå dagen för beslutet och dess innehåll, vem som fattat beslutet, vem som varit föredragande och vem som i övrigt varit närvarande vid den slutliga handläggningen av ärendet.

text: 24 § har upphävts genom förordning (1986:1069).

type: upphavd

text: Generaldirektören och direktören vid luftfartsinspektionen får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Redovisning m.m.

text: Styrelsen skall se till att organisationen av bokföringen och medelsförvaltningen innefattar en tillfredsställande kontroll. Generaldirektören skall se till att verkets bokföring fullgörs i överensstämmelse med lag och författning och att medelsförvaltningen sköts på ett betryggande sätt.

text: Bokslut skall undertecknas av styrelsen och underställas regeringen för fastställelse.

text: före den 1 juni till regeringen lämna ett förslag till driftbudget för nästa budgetår,

text: före den 1 september lämna ett förslag till plan för verksamheten för nästkommande treårsperiod,

text: före den 1 november till regeringen lämna en årsredovisning för det senaste budgetåret, vilken skall innefatta balansräkning, resultaträkning och förvaltningsberättelse.

text: Luftfartsverket skall varje år

text: Luftfartsverket skall varje år utarbeta och offentliggöra statistik för verket.

text: Luftfartsverket får placera överskott av likvida medel på räntebärande konto i riksgäldskontoret.

text: Luftfartsverket skall på statsverkets checkräkning i riksbanken sätta in dels i juni tre fjärdedelar av beräknat överskott för budgetåret, dels sedan räkenskaperna avslutats för budgetåret överskott i den mån det överstiger vad som insatts i juni. Om hinder möter för sådan slutlig insättning, skall verket anmäla det till regeringen.

text: Luftfartsverket får sälja eller avskriva lös egendom som inte behövs, är försliten eller inte längre användbar för sitt ändamål eller som gått förlorad genom olyckshändelse eller förkommit på annat sätt.

text: Luftfartsverket får nedsätta eller efterge avgifter.

text: Intern revision

text: Luftfartsverket skall genom intern revision övervaka att verksamheten bedrivs ändamålsenligt, effektivt och ekonomiskt och i överensstämmelse med angivna mål och riktlinjer samt granska verkets årsredovisning. Viktigare resultat av revision skall redovisas för styrelsen. Luftfartsverket skall pröva anmärkningar som framställts vid revisionen.

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Styrelsen förordnas av regeringen som också utser ordförande. En av styrelsens ledamöter förordnas efter förslag av överbefälhavaren. Vice ordförande utses inom styrelsen. Andra styrelseledamöter än generaldirektören förordnas för högst tre år.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Efter anmälan av generaldirektören tillsätter regeringen tjänster som direktör och meddelar förordnande som ställföreträdare för direktören vid luftfartsinspektionen.

text: Andra tjänster tillsätts av luftfartsverket.

text: Bestämmelsen i

text: 4 kap. 4 § första stycket lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning, att tjänst som myndighet tillsätter skall kungöras ledig till ansökan, gäller inte i fråga om tjänster som tillsätts av luftfartsverket.

text: Beslutar luftfartsverket att en tjänst skall kungöras ledig till ansökan skall detta ske i för personalen avsedda meddelanden med föreläggande av tre veckors ansökningstid räknat från dagen för införandet. Kungörelsen anslås på de anslagstavlor inom verket som verket bestämmer.

text: Luftfartsverkets beslut i tillsättningsfrågor som avses i

text: första stycket

text: skall genast anslås på de i samma stycke nämnda anslagstavlorna. Av anslaget skall framgå när det anslogs.

text: Semester och annan ledighet

text: Förläggningen av personalens semester bestäms av luftfartsverket.

text: Annan ledighet än semester beviljas av luftfartsverket. Överklagande

text: Beslut av chefen för en flygplats, en flygtrafiktjänstenhet eller ett av luftfartsinspektionens distriktskontor får överklagas hos generaldirektören. Detsamma gäller beslut av en chef för flygstation som enligt

text: 12 §

text: är direkt underställd generaldirektören. Beslut av en chef för ett av luftfartsinspektionens distriktskontor överklagas hos direktören vid luftfartsinspektionen om ärendet gäller en fråga som avses i

text: 17 § första stycket

text: Övriga föreskrifter

text: Allmänheten skall tas emot av luftfartsverkets tjänstemän i den mån deras övriga arbetsuppgifter inte hindrar detta.

text: Luftfartsverkets expeditioner för allmänheten skall hållas öppna på tider som verket bestämmer. Tider för öppethållande skall anslås i expeditionslokalerna.

text: Bestämmelserna i

text: 9 § första stycket

text: allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: om tjänsteresor skall gälla även sådana resor utom landet.

text: När det fordras för att undvika fara eller för att upprätthålla ordning i tjänsten, får en tjänsteman med arbetsledande ställning vid luftfartsverket försätta den som lyder under honom ur tjänstgöring. Sådana åtgärder skall genast anmälas till närmaste överordnad.

text: Luftfartsverket får, om inte annat följer av särskilda föreskrifter, betala ut skälig ersättning för person- och sakskador som uppkommit i sådan verksamhet som verket bedriver. Vidare får verket, om det bedöms vara till nytta för verket, betala ut belöning till personer som har visat rådighet i olika hänseenden. Närmare föreskrifter om sådan ersättning och belöning meddelas av luftfartsverket.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1986:1282) om värdegräns avseende upphandling inom ramen för GATT-överenskommelsen om statlig upphandling

rdfs:label: Finansdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: I artikel I, 1 (b) i GATT-överenskommelsen om statlig upphandling finns det intaget en värdegräns om 150 000 särskilda dragningsrätter (SDR) hos internationella valutafonden. Denna värdegräns skall enligt förordningen (

text: ) om tillämpning av GATT-överenskommelsen om statlig upphandling tillämpas av vissa myndigheter. Regeringen föreskriver att värdegränsen skall motsvaras av 1 254 000 svenska kronor.

type: stycke


rpubl:andrar: ikrafttr.

dcterms:identifier: SFS 1986:1283 i lydelse enligt SFS 1986:1390

dcterms:title: Lag (1986:1283) om suveränitetsholmarna i Torne, Muonio och Könkämä älvar

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Artiklarna 1--6 i överenskommelsen den 19 juni 1986 mellan Sverige och Finland om suveränitetsholmarna i Torne, Muonio och Könkämä älvar skall gälla som svensk lag. Bestämmelserna har den lydelse som den härvid fogade bilagan utvisar.

text: Bilaga

type: rubrik

text: 1986 års överenskommelse mellan Sverige och Finland om suveränitetsholmarna i Torne, Muonio och Könkämä älvar

text: Regeringarna i Sverige och Finland har kommit överens om följande:

text: Artikel 1

text: Med suveränitetsholmar avses i denna överenskommelse de holmar, delar av holmar och uddar vilka är belägna i Torne, Muonio och Könkämä älvar och vilkas rättsliga särställning bygger på gränsregleringstraktaten den 20 (8) november 1810 mellan Sverige och Ryssland, ägoutbyteskonventionen den 17 (5) januari 1821 mellan samma parter, samt den av Konungens av Sverige och Kejsarens av Ryssland befullmäktigade kommissarier den 26 september 1823 avgivna deklarationen om fastställelse av riksgränsägoutbytet. Över suveränitetsholmarna har uppgjorts förteckningar som undertecknats den 4 och den 13 september 1823.

text: Genom överenskommelsen den 14 juni 1985 om partiell fastställelse av 1981 års översyn av riksgränsen mellan Sverige och Finland har vissa holmar förlorat sin karaktär av suveränitetsholmar.

text: Närmare bestämmelser om suveränitetsholmarna har meddelats i en av de ovan nämnda kommissarierna utfärdad kungörelse, vilken är intagen i ett protokoll av den 3 september 1823.

text: De i första och tredje styckena nämnda handlingarna redovisas i Nordisk Utredningsserie (Nu 1975:26 och 27)

text: Artikel 2

text: De bestämmelser om suveränitetsholmarna som finns upptagna i dokument omnämnda i artikel 1 skall fortsätta att gälla, om inte annat framgår av denna överenskommelse.

text: Bestämmelserna i gränsregleringstraktaten den 20 (8) november 1810, Artikel II

text: fjärde stycket

text: om årlig avgift skall inte gälla längre.

text: Artikel 3

text: De suveränitetsholmar som är belägna i Sverige innehas med äganderätt enligt finsk rätt och de som är belägna i Finland med äganderätt enligt svensk rätt.

text: Artikel 4

text: På de suveränitetsholmar som är belägna i Sverige tillämpas finsk rätt i fråga om äganderätt och begränsad sakrätt, överlåtelse av äganderätt och annat förvärv samt upplåtelse av nyttjanderätt eller av annan begränsad sakrätt. Finsk rätt tillämpas även i fråga om fastighetsbildning, fastighetsregistrering, lagfart och inteckning. På de suveränitetsholmar som är belägna i Finland tillämpas på motsvarande sätt svensk rätt.

text: I den mån finsk rätt skall tillämpas på suveränitetsholmar som är belägna i Sverige är finska domstolar och myndigheter behöriga att handlägga ärendena. Motsvarande gäller beträffande svenska domstolar och myndigheter när det är fråga om suveränitetsholmar i Finland.

text: Artikel 5

text: Gränsen för en suveränitetsholme har den sträckning som framgår av karta och andra handlingar från 1823 års ägoutbyte.

text: Om gränsen för en suveränitetsholme är avsedd att följa en strandlinje, bestäms gränsen enligt medelvattenståndet vid varje tid.

text: Artikel 6

text: En suveränitetsholmes särställning kan hävas, om ändrade förhållanden ger anledning till detta.

text: Ansökan om hävande av en suveränitetsholmes särställning kan göras av vederbörande markägare, kommun eller länsstyrelse hos endera statens centrala lantmäterimyndighet. Denna myndighet skall bereda frågan gemensamt med den centrala lantmäterimyndigheten i den andra fördragsslutande staten. Ärendet skall sedan av myndigheterna hänskjutas till respektive regering för avgörande.

text: En överenskommelse om att häva en suveränitetsholmes särställning förutsätter att fastigheterna på holmen inte besväras av servitut eller inteckningar. Upphävandet av holmens särställning får inte i sig förändra äganderätt till fastigheterna på holmen.

type: bilaga


rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:title: Förordning (1986:131) om visering för sydafrikanska medborgare

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

beteckning: 1 §

text: Vid prövning av ansökningar om visering för sydafrikanska medborgare skall

text: 5 §§

text: tillämpas, om det inte enligt annars gällande grunder för viseringsprövningen finns skäl att vägra visering.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Visering skall vägras, om inte annat följer av

text: 5 §§

beteckning: 3 §

ordinal: a

text: personer som uppenbarligen är att betrakta som motståndare till apartheid;

type: punkt

ordinal: b

text: diplomatiska och konsulära tjänstemän och deras familjer;

ordinal: c

text: journalister.

text: Visering får, om inte synnerliga skäl talar däremot, beviljas för

beteckning: 4 §

text: besök som avser kontakter på det vetenskapliga området om behovet att främja ett brett internationellt vetenskapligt samarbete framstår som väsentligt;

text: besök som avser deltagande i konferenser och liknande arrangemang som ordnas av eller för mellanstatliga organisationer där universalitetsprincipen bör gälla;

text: turister.

text: Visering får, om inte särskilda skäl talar däremot, beviljas för

text: I fall som anges i punkterna a och c får visering inte beviljas för framträdande representanter eller talesmän för apartheidsystemet.

text: Förordning (1987:880).

beteckning: 5 §

text: Utöver vad som följer av

text: och

text: 4 §§

text: får visering beviljas om det finns tungt vägande omständigheter av humanitär eller annan art.


dcterms:title: Förordning (1986:134) om försöksverksamhet med förenklat dödsbevis som grund för intyg för gravsättning eller eldbegängelse

rdfs:label: Civildepartementet

text: Intyg för gravsättning eller eldbegängelse får utfärdas av pastorsämbetena på grund av dödsbevis som under tiden den 1 april--den 30 juni 1986 har utfärdats av läkare inom Västerbottens läns landstingskommun eller vid Danderyds sjukhus inom Stockholms läns landstingskommun, även om beviset inte innehåller sådant uttalande om dödsorsaken som avses i

text: 14 § 2 mom.

text: begravningskungörelsen (1963:540)


dcterms:identifier: SFS 1986:1346 i lydelse enligt SFS 1987:1222

dcterms:title: Förordning (1986:1346) med instruktion för skatteförvaltningen

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Med

kind: term

text: skatteförvaltningen

text: avses i denna förordning riksskatteverket, länsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna.

text: Riksskatteverket är chefsmyndighet inom skatteförvaltningen.

text: I varje län finns en länsskattemyndighet samt en eller flera lokala skattemyndigheter. I kungörelsen (1973:796) om rikets indelning i fögderier finns föreskrifter om de lokala skattemyndigheternas verksamhetsområden.

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall tillämpas på riksskatteverket; såvitt gäller

text: 18 § verksstadgan

text: dock endast i den utsträckning som framgår av

text: 5 kap. 5 §

text: denna förordning.

text: Verksstadgan

text: skall, med undantag av

text: 2 §

text: 3 § första stycket 2

text: och

text: andra stycket

text: 10 §

text: samt

text: 18 §§

text: , tillämpas på länsskattemyndigheterna.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 15 §§

text: verksstadgan

text: skall tillämpas på de lokala skattemyndigheterna.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Riksskatteverket

text: Uppgifter

text: Riksskatteverket är dels central förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter, folkbokföring och val, dels centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet, allt i den mån annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: meddela föreskrifter om verkställighet av lag enligt särskilda bemyndiganden,

text: genom allmänna råd och uttalanden verka för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid rättstillämpningen inom verksamhetsområdet,

text: lämna direktiv för en ändamålsenlig utforming av organisationen och arbetsformerna inom skatteförvaltningen,

text: fördela de ekonomiska och andra resurser som ställs till skatteförvaltningens förfogande,

text: planera och leda skatte- och avgiftskontrollen.

text: Det åligger verket särskilt att

text: Verket skall även i övrigt enligt de riktlinjer som statsmakterna har angett meddela de föreskrifter och andra beslut som behövs för att uppnå samordning, rationalisering och enhetlighet vid arbetet inom skatteförvaltningen.

text: fordran som drivs in av kronofogdemyndigheten såsom fordran i allmänt mål,

text: fordran som har samband med fordran i allmänt mål,

text: garantibelopp enligt lagen (

text: ) om statlig lönegaranti vid konkurs samt

text: skatteförvaltningens verksamhetsområde i övrigt.

text: I den mån annat inte följer av särskilda föreskrifter företräder verket staten såväl vid som utom domstol i fråga om

text: Verket får bestämma att en länsskattemyndighet skall företräda staten i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden.

text: I mål där verket företräder staten får verket meddela tillstånd som avses i

text: 12 kap. 3 § rättegångsbalken

text: för kronofogde att vara ombud för staten.

text: årligen före den 1 september avge anslagsframställning,

text: varje år lämna räkenskaps- och redovisningshandlingar till riksrevisionsverket.

text: Verket skall för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet

text: Organisation

text: Verket leds av en styrelse. Ledamöter av denna är generaldirektören, som är styrelsens ordförande, överdirektören, som är styrelsens vice ordförande, och minst sex andra ledamöter.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på verket.

beteckning: 6 §

text: Generaldirektören är chef för verket.

text: Överdirektören är generaldirektörens ställföreträdare. Han utövar generaldirektörens tjänst när denne har förhinder och inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i dennes ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och överdirektören har förhinder utövas generaldirektörens tjänst av den av cheferna för verkets huvudavdelningar eller avdelningar som generaldirektören bestämmer.

text: Förordning (1987:1222).

beteckning: 7 §

text: Inom verket finns elva avdelningar.

text: Tre avdelningar bildar en skatterättslig huvudavdelning: processavdelningen, skatterättsavdelningen och beskattningsavdelningen.

text: Tre avdelningar bildar en skatteadministrativ huvudavdelning: uppbördsavdelningen, taxerings- och revisionsavdelningen samt utvecklingsavdelningen.

text: De övriga fem avdelningarna är exekutionsavdelningen, avdelningen för folkbokföring och val, ekonomiavdelningen, personalavdelningen samt den tekniska avdelningen.

text: Varje huvudavdelning förestås av en skattechef. Avdelningen för folkbokföring och val förestås av en folkbokföringsdirektör, ekonomiavdelningen av en ekonomidirektör, personalavdelningen av en personaldirektör, den tekniska avdelningen av en teknisk direktör samt var och en av de övriga avdelningarna av en skattedirektör.

text: Förordning (1987:1222).

beteckning: 8 §

text: Hos verket finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får verket anlita utomstående för särskilda uppdrag.

beteckning: 9 §

text: Inom verket finns en nämnd för rättsärenden och en sjömansskattenämnd. Till verket är en forskarskattenämnd knuten.

text: Till nämnden för rättsärenden och forskarskattenämnden finns ett gemensamt kansli som förestås av en kanslichef.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om organisation och arbetsformer,

text: frågor om årliga anslagsframställningar och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst halva antalet övriga i

text: 5 § första stycket

text: angivna ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden eller vice ordföranden och minst halva antalet andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen, nämnden för rättsärenden eller sjömansskattenämnden avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som verket har meddelat eller grunder som verket tillämpar.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 13 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning. Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den avdelnig dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får själv överta beredning och föredragning av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: En chef för huvudavdelning eller avdelning har rätt att närvara när ett ärende som hör till dennes sakområde föredras av någon annan.

text: Förordning (1987:1222).

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Tjänstetillsättning

text: Generaldirektören och överdirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Styrelsens övriga ledamöter förordnas för högst tre år.

text: Tjänster som chef för huvudavdelning och avdelning, allmänt ombud samt kanslichef vid nämnden för rättsärenden och forskarskattenämnden tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av verket.

text: Förordning (1987:1222).

text: Nämnden för rättsärenden

text: Nämnden för rättsärenden sammanträder på två avdelningar, en för indirekt skatt och en för övriga ärenden.

text: Nämnden består av högst arton ledamöter och högst tjugofyra suppleanter som regeringen förordnar för högst fyra år. Bland ledamöterna utser regeringen två ordförande och tre vice ordförande.

text: Ledamöternas och suppleanternas fördelning på avdelningarna bestäms av regeringen.

text: Av nämnden för rättsärenden avgörs ärenden angående förhandsbesked, bindande förklaringar och dispenser i rättsfrågor.

text: Nämnden för rättsärenden är vid avgörande av ärenden angående förhandsbesked och bindande förklaringar beslutför när minst sex ledamöter är närvarande. Nämnden är dock beslutför i ett sådant ärende med fyra eller fem ledamöter, om minst fyra av dessa, bland dem ordföranden, är ense om utgången i ärendet.

text: I övriga ärenden är nämnden beslutför när minst tre ledamöter är närvarande. Flera än åtta ledamöter får inte delta i nämndens beslut. Bland ledamöterna skall ingå en ordförande eller vice ordförande.

text: Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas föreskrifterna i

text: 16 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i tvistemål.

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få en avvikande mening antecknad.

text: Nämnden får överlämna åt en ordförande eller vice ordförande att besluta ensam i ärenden av enkel beskaffenhet.

text: En ordförande eller vice ordförande i nämnden för rättsärenden får kalla sakkunnig och, även om hinder för någon ledamot inte föreligger, suppleant att närvara vid överläggningarna men dock inte att delta i nämndens beslut.

text: Generaldirektören får delta i handläggningen av och beslut i ärende som behandlas av nämnden för rättsärenden när han finner anledning till det. Han tjänstgör då som nämndens ordförande. Bestämmelserna i

text: och

text: 23 §§

text: om ordföranden skall då avse generaldirektören.

text: Sjömansskattenämnden och forskarskattenämnden

text: Om sjömansskattenämndens sammansättning och uppgifter finns bestämmelser i lagen (

text: ) om sjömansskatt.

text: Om forskarskattenämndens sammansättning och uppgifter finns bestämmelser i lagen (

text: ) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige.

text: 3 kap.

text: Länsskattemyndigheterna

text: Uppgifter

text: Länsskattemyndigheten är regional förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter och folkbokföring, om annat inte följer av särskilda föreskrifter. Myndigheten bistår riksskatteverket med vissa administrativa arbetsuppgifter som rör exekutionsväsendet i länet.

text: Länsskattemyndigheten är under riksskatteverket chefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet och skall meddela de beslut som behövs i fråga om verksamheten hos dessa myndigheter, om detta inte ankommer på annan.

text: Länsskattemyndigheten skall på det sätt riksskatteverket närmare bestämmer varje år till verket lämna planerings- och budgetunderlag för skatteförvaltningen samt räkenskaps- och redovisningshandlingar för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet i länet.

text: Länsskattemyndigheten skall bistå länsstyrelsen i arbetet med de allmänna valen.

text: I mål där länsskattemyndigheten, efter riksskatteverkets beslut om det, skall företräda staten får länsskattemyndigheten meddela tillstånd som avses i

text: 12 kap. 3 § rättegångsbalken

text: Organisation

text: Länsskattemyndigheten leds av en styrelse. Ledamöter av denna är länsskattechefen, som är styrelsens ordförande, samt sex--åtta andra ledamöter. En av ledamöterna är vice ordförande.

text: För ledamöterna finns ersättare till det antal som regeringen bestämmer.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på länsskattemyndigheten.

text: Chef för länsskattemyndigheten är en länsskattechef.

text: Vid länsskattemyndigheten i Stockholms län finns en biträdande länsskattechef.

text: Länsskattemyndigheterna i Stockholms län, Malmöhus län samt Göteborgs och Bohus län består av en taxeringsenhet, en revisionsenhet, en besvärsenhet, en mervärdesskatteenhet och en uppbördsenhet, som är indelade i sektioner, samt en dataenhet och en administrativ enhet.

text: I Gotlands län består länsskattemyndigheten av en taxerings-, uppbörds- och dataenhet, en revisions- och mervärdesskatteenhet, en besvärsenhet samt en administrativ enhet.

text: I övriga län består länsskattemyndigheten av en taxeringsenhet, en revisionsenhet, en besvärsenhet, en mervärdesskatteenhet, en uppbördsenhet, en dataenhet och en administrativ enhet.

text: Varje enhet och sektion förestås av en enhetschef respektive sektionschef.

text: Hos länsskattemyndigheten finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: Ärendenas handläggning

text: Styrelsen skall följa tillämpningen av skatte-, taxerings-, avgifts- och uppbördsförfattningarna men har inte rätt att bestämma hur en sådan författning i särskilt fall skall tillämpas.

text: anslagsfrågor och andra väsentliga ekonomiska frågor,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning, eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen skall i övrigt informeras om viktigare frågor om planeringen av verksamheten inom länet samt om andra väsentliga frågor inom verksamhetsområdet.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst halva antalet övriga ledamöter är närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden och minst halva antalet övriga ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får länsskattechefen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av länsskattechefen ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av länsskattechefen, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När länsskattechefen har förhinder fullgörs dennes uppgifter av den tjänsteman som länsskattechefen bestämmer.

text: 12 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning. Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den enhet eller sektion dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Länsskattechefen får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Enhetschefen har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans enhet föredras av någon annan. Motsvarande rätt tillkommer sektionscheferna.

text: När länsskattemyndigheten avgör ett ärende som är av väsentlig betydelse för den lokala skattemyndighetens verksamhet, bör fögderichefen närvara vid den slutliga handläggningen.

text: Av förordningen (

text: Länsskattechefen får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: Länsskattemyndigheten beslutar om sin egen arbetsordning inom ramen för den normalarbetsordning som riksskatteverket fastställer. En kopia skall lämnas till riksskatteverket när arbetsordningen antas eller ändras. Länsskattemyndigheten fastställer de allmänna bestämmelser i övrigt som behövs för arbetet inom myndigheten och får meddela särskilda föreskrifter om personalens tjänsteutövning (

text: handläggningsordning

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Länsskattechefen förordnas av regeringen för högst sex år efter anmälan av riksskatteverket.

text: Styrelsens övriga ledamöter och ersättare för dessa förordnas av regeringen för högst tre år. Regeringen utser en av ledamöterna att vara vice ordförande.

text: Tjänster som enhetschef och sektionschef tillsätts av riksskatteverket efter förslag av länsskattemyndigheten. Motsvarande gäller tjänsten som biträdande länsskattechef vid länsskattemyndigheten i Stockholms län.

text: Andra tjänster tillsätts av länsskattemyndigheten.

text: Länsskattemyndigheten får förordna att en tjänsteman vid myndigheten skall tjänstgöra vid en lokal skattemyndighet i länet.

text: Semester och annan ledighet

text: Länsskattechefen bestämmer om förläggningen av sin semester och om annan ledighet för sig själv. Fråga om ledighet för annat än semester, sjukdom, eller sådant allmänt uppdrag, som meddelats av regeringen eller på grund av regeringens bemyndigande, avgörs dock av riksskatteverket, i de fall ledigheten skall vara längre än trettio dagar i följd. Om den ledighet som länsskattechefen själv bestämmer över beräknas vara längre än tre månader i följd, skall han underrätta riksskatteverket.

text: Förläggningen av personalens semester bestäms av länsskattemyndigheten. Även annan ledighet beviljas av myndigheten. För den som innehar eller uppehåller en tjänst som enhetschef prövar dock riksskatteverket frågor om ledighet för annat än sjukdom eller sådant allmänt uppdrag, som meddelats av regeringen eller på grund av regeringens bemyndigande, om ledigheten skall vara minst sex månader i följd.

text: Övrigt

text: Bestämmelserna om statens ansvarsnämnd i

text: 15 kap. 4 § första stycket lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning gäller enhetscheferna och sektionscheferna.

text: 4 kap.

text: De lokala skattemyndigheterna

text: Uppgifter

text: Den lokala skattemyndigheten är lokal förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter, pensionsgrundande inkomst och folkbokföring, allt i den mån annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: Till den lokala skattemyndighetens uppgifter hör också att upprätta allmän röstlängd.

text: Det åligger den lokala skattemyndigheten att bestyrka skriftlig uppgift om sökandens ekonomiska förhållanden vid ansökan om fri rättshjälp hos Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna.

text: Den lokala skattemyndigheten skall varje år lämna planerings- och budgetunderlag till länsskattemyndigheten.

text: Organisation

text: Chef för den lokala skattemyndigheten är en fögderichef.

text: De lokala skattemyndigheterna i Göteborgs, Helsingborgs, Huddinge, Linköpings, Malmö, Norrköpings, Stockholms, Sundsvalls, Uppsala, Västerås och Östersunds fögderier indelas i en administrativ enhet, en eller två skatteenheter och en arbetsgivarenhet. Vid den lokala skattemyndigheten i Stockholms fögderi finns dessutom en folkbokföringsenhet.

text: De lokala skattemyndigheterna på följande orter indelas i en serviceenhet, en granskningsenhet och en arbetsgivarenhet: Borlänge, Borås, Eksjö, Eskilstuna, Eslöv, Falun, Gävle, Halmstad, Handen, Hässleholm, Jönköping, Kalmar, Karlshamn, Karlstad, Katrineholm, Kristianstad, Lidköping, Ljungby, Lund, Mora, Nyköping, Skara, Skellefteå, Skövde, Sollentuna, Solna, Sunne, Trelleborg, Uddevalla, Umeå, Vetlanda, Visby, Vänersborg, Värnamo, Växjö, Ängelholm och Örebro.

text: Övriga lokala skattemyndigheter indelas i en serviceenhet och en granskningsenhet.

text: Den lokala skattemyndigheten fastställer själv sin detaljorganisation.

text: Hos de lokala skattemyndigheterna finns utöver vad som följer av

text: 5 §

text: , personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: Ärendenas handläggning m. m.

text: Ärendena avgörs av fögderichefen. I den mån ärendena inte är av sådant slag att de behöver prövas av fögderichefen, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut av länsskattemyndigheten.

text: Länsskattemyndigheten beslutar om arbetsordningen för en lokal skattemyndighet inom ramen för den normalarbetsordning som riksskatteverket fastställer. Länsskattemyndigheten fastställer de allmänna bestämmelser i övrigt som behövs för arbetet inom en lokal skattemyndighet. En kopia skall lämnas till riksskatteverket när arbetsordningen antas eller ändras. Den lokala skattemyndigheten får meddela särskilda föreskrifter om personalens tjänsteutövning (

text: handläggningsordning

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Tjänster som fögderichef tillsätts av riksskatteverket efter förslag av länsskattemyndigheten. Tjänsterna som chef för de lokala skattemyndigheterna i Göteborgs, Malmö och Stockholms fögderier tillsätts dock av regeringen efter anmälan av riksskatteverket.

text: Länsskattemyndigheten får i arbetsordningen eller genom särskilda beslut överlämna åt en lokal skattemyndighet att tillsätta tjänster som avses i

text: andra stycket

text: . En sådan delegation får dock inte avse tjänster som chef för enhet vid lokal skattemyndighet.

text: När länsskattemyndigheten tillsätter en tjänst eller ett vikariat på en tjänst vid en lokal skattemyndighet skall fögderichefen delta i den slutliga handläggningen av ärendet.

text: Länsskattemyndigheten får förordna att en tjänsteman vid en lokal skattemyndighet skall tjänstgöra vid länsskattemyndigheten eller vid en annan lokal skattemyndighet i länet.

text: Semester och annan ledighet m. m.

text: Fögderichefen bestämmer om förläggningen av sin semester och om annan ledighet för sig själv. Fråga om ledighet för annat än semester, sjukdom eller sådant allmänt uppdrag, som meddelats av regeringen eller på grund av regeringens bemyndigande, avgörs dock av länsskattemyndigheten, om ledigheten skall vara minst 30 dagar i följd. Om den ledighet som fögderichefen själv bestämmer över beräknas vara längre än tre månader i följd, skall han underrätta länsskattemyndigheten.

text: Förläggningen av personalens semester bestäms av den lokala skattemyndigheten. Även annan ledighet beviljas av myndigheten.

text: Länsskattemyndigheten meddelar beslut om anställningens upphörande enligt

text: 7 kap.

text: eller

text: 10 §

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning för en tjänsteman vid en lokal skattemyndighet.

text: Mottagning för allmänheten

text: Länsskattemyndigheten får bestämma att en lokal skattemyndighet skall ha mottagning för allmänheten även på en annan ort än stationeringsorten. Tid och lokal för sådan mottagning bestäms av länsskattemyndigheten och tillkännages genom anslag.

text: Övrigt

text: En myndighets befogenhet enligt

text: 15 kap. 3 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning utövas av länsskattemyndigheten i fråga om tjänstemän vid en lokal skattemyndighet.

text: 15 kap. 4 § första stycket

text: lagen om offentlig anställning gäller fögdericheferna.

text: 5 kap.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: En myndighets befogenhet enligt

text: 7 § inrättandeförordningen (1985:915)

text: utövas av riksskatteverket i fråga om tjänster vid länsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna. Befogenheten får helt eller delvis överlämnas till länsskattemyndigheten.

text: Om en tjänst har kungjorts ledig till ansökan i Post- och Inrikes Tidningar, skall myndighetens beslut eller förslag om tillsättning eller beslut att inte tillsätta tjänsten tillkännages på samma sätt. Myndigheten får i stället tillkännage beslutet eller förslaget på myndighetens anslagstavla, om underrättelse om detta samtidigt sänds till varje sökande som inte är anställd hos myndigheten.

text: Bisysslor

text: En tjänsteman inom skatteförvaltningen får inte mot ersättning lämna skattskyldiga eller arbetsgivare biträde med upprättande av deklaration eller annan uppgift eller handling enligt skatte-, taxerings-, avgifts- eller uppbördsförfattningarna eller annat biträde i skatte-, avgifts- eller uppbördsfrågor. En tjänsteman vid en länsskattemyndighet får dock mot ersättning lämna biträde åt skattskyldiga eller arbetsgivare utom länet i ärenden av enkel beskaffenhet. Detsamma gäller för en tjänsteman vid en lokal skattemyndighet i fråga om skattskyldiga eller arbetsgivare utom fögderiet.

text: I fråga om annan tjänst som regeringen tillsätter än tjänst som generaldirektör eller överdirektör lämnar riksskatteverket besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: om en bisyssla enligt myndighetens mening är förenlig med lagen (

text: ) om offentlig anställning.

text: Överklagande

text: Den lokala skattemyndighetens beslut får överklagas hos länsskattemyndigheten och länsskattemyndighetens beslut får överklagas hos riksskatteverket.

text: Beslut av riksskatteverket får överklagas enligt

text: 18 §

text: allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: . Beslut som verket har fattat som tredje instans får dock överklagas endast om det är fråga om ett sådant beslut som enligt

text: 18 § verksstadgan

text: skall överklagas hos någon annan än regeringen.

text: Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte om annat är särskilt föreskrivet.

text: I fråga om beslut om eller förslag till tjänstetillsättning eller beslut om att inte tillsätta en tjänst räknas överklagandetiden, om tillkännagivandet sker genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar, från dagen för införandet i tidningen eller, om tillkännagivandet sker på anslagstavla, från den dag anslaget skedde. Detsamma gäller beslut om långtidsvikariat som tillsätts på samma sätt som tjänsten.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987 men tillämpas inte i mål som har anhängiggjorts dessförinnan.

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter tilllämpas fortfarande i fråga om mål enligt lagen (

text: ) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:title: Förordning (1986:1347) om länsrätts behörighet i vissa mål

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Förekommer vid mer än en länsrätt mål om beskattning som gäller likartade frågor rörande företag i samma koncern eller som på annat sätt har nära samband med varandra, bör målen handläggas vid en av länsrätterna, om det kan ske utan avsevärd olägenhet för någon enskild. Motsvarande gäller om mål enligt

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: har nära samband med mål enligt lagen (

text: ) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring eller om sådana mål har nära samband med mål om beskattning.

text: Förordning (1997:1080).

text: I fråga om överlämnande av mål skall samråd på lämpligt sätt ske mellan länsrätterna. Råder olika meningar huruvida målen skall föras samman förfaller frågan. Kan enighet inte nås om vilken länsrätt som skall handlägga målen, skall dessa föras till den länsrätt vid vilken talan först anhängiggjorts.

text: Om överlämnande av mål skall parterna underrättas.


rpubl:andrar: ändr.

text: Den upphävda förordningen gäller dock i fråga om föreskrifter som skall tillämpas vid 2001 och tidigare års taxeringar.

dcterms:title: Förordning (1986:1348) med bemyndigande för Riksskatteverket att meddela vissa föreskrifter till kommunalskattelagen (1928:370)

rdfs:label: Finansdepartementet S5

text: beräkning av produktionskostnad för djur i jordbruk eller renskötsel som avses i punkt

text: 2 fjärde stycket

text: av anvisningarna till

text: 24 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: beräkning av avdrag för kostnader för resor till och från arbetsplatsen med egen bil som avses i punkt

text: 4 andra stycket

text: av anvisningarna till

text: 33 § samma lag

text: värdering av bilförmån och kostförmån som avses i

text: 42 § tredje stycket samma lag

text: Förordning (1990:1280).

text: Regeringen bemyndigar riksskatteverket att meddela sådana verkställighetsföreskrifter om


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987. Bestämmelserna i

text: 2 § tredje stycket

text: samt

text: och

text: 13 §§

text: gäller dock inte motordrivna fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknats som 1988 eller tidigare års modell.

rpubl:andrar: ny 6 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

text: Äldre föreskrifter skall tillämpas på fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknats som 1992 eller tidigare års modell.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

text: Bestämmelserna i

text: 2 a §

text: tillämpas första gången på fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknas som 1993 års modell eller senare års modell.

rpubl:andrar: ändr. 7 §; ny 2 a §

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 2 a, 6 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996 men tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ett ärende enligt

text: 7 §

text: fattats innan dess.

rpubl:andrar: upph. 12, 13 §§; ändr. 3, 11 §§

dcterms:identifier: SFS 1986:1386 i lydelse enligt SFS 1998:1708

dcterms:title: Bilavgaslag (1986:1386)

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag syftar till att förebygga att bilar och andra motorfordon orsakar skador på människors hälsa eller på miljön genom utsläpp i luften av avgaser och andra ämnen.

text: Lag (1998:1708).

text: Motorfordon skall vara så konstruerade och utrustade att de inte släpper ut avgaser och andra ämnen i större mängd än vad som kan godtas från hälso- och miljöskyddssynpunkt.

text: Lag (1998:1708).

beteckning: 2 a §

text: Bilar skall delas in i miljöklasser. I fråga om lastbi- lar och bussar med en totalvikt över 3 500 kilogram skall indelningen endast omfatta bilar som är försedda med dieselmo- tor. En bil hänförs till den miljöklass som anges av tillver- karen, om bilen uppfyller utsläppskraven för den angivna miljöklassen.

text: bilar som uppfyller de grundläggande krav i fråga om utsläpp av avgaser och andra ämnen som beslutats inom Europeiska gemenskaperna (miljöklass 3),

text: bilar som har väsentligt lägre utsläpp eller uppfyller högre krav i fråga om avgasreningssystemens hållbarhet (miljöklass 2),

text: bilar enligt b) som dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande avgasreningssystemens hållbarhet eller som till följd av låga utsläpp av avgaser och andra ämnen eller låga bulleremissioner är särskilt lämpade för användning i tätortstrafik (miljöklass 1),

ordinal: d

text: bilar som är inrättade för att drivas med enbart elektricitet från batterier (miljöklass 1 E),

ordinal: e

text: bilar som är inrättade för att drivas med antingen elektricitet från batterier eller förbränningsmotor (miljöklass 1 H).

text: Lag (1997:1143).

text: Indelningen i miljöklasser skall omfatta

ordinal: 2 a

text: begränsning av utsläpp i luften av avgaser och andra ämnen från motorfordon samt om fordonens beskaffenhet, utrustning, hållbarhet och funktion för att uppfylla uppställda krav på begränsning av utsläpp,

text: skyldighet att underhålla den utrustning på fordonen som begränsar utsläppen och att använda visst bränsle,

text: kontroll och tillsyn av att fordonen uppfyller kraven på begränsning av utsläpp,

text: utfärdande av typgodkännande, registrering, ibruktagande och försäljning av fordon och motorer,

text: de utsläppskrav och övriga tekniska villkor som skall gälla för miljöklasserna, och

text: förfarandet vid miljöklassning av fordon.

text: Lag (1998:1708).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

text: Tillsyn

text: Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas av den myndighet som regeringen bestämmer.

text: En tillsynsmyndighet får förelägga en tillverkare av motorfordon att utan ersättning lämna de upplysningar, tillhandahålla de fordon, fordonsdelar och handlingar samt utföra de undersökningar som behövs för tillsynen. Ett föreläggande får förenas med vite.

text: För tillsyn enligt denna lag har en tillsynsmyndighet rätt till tillträde till en fabrik eller annan anläggning och får där göra undersökningar.

text: Polismyndigheten skall lämna det biträde som behövs för tillsynen.

text: Lag (1998:1708).

text: Tillverkarens ansvar

text: ny kontrollbesiktning efter anmärkning mot avgasreningssystemet, och

text: körförbud för bilen som beror på omständigheter som tillverkaren svarar för.

text: I fråga om sådana bilar med förbränningsmotor som miljöklassindelas enligt

text: 2 a § första stycket

text: svarar tillverkaren gentemot ägarna av fordonen för att brister kostnadsfritt avhjälps, om det vid en myndighets kontroll eller på annat tillförlitligt sätt visas att fordonen inte uppfyller de krav som föreskrivits med stöd av

text: 3 §

text: . Tillverkaren skall också svara för de kostnader som föranleds av

text: Tillverkaren är inte skyldig att avhjälpa brister på fordon som är äldre än fem år och inte heller brister som beror på fordonens ägare eller brukare eller på en olyckshändelse eller därmed jämförlig omständighet. Skyldigheten gäller inte heller fordon med en totalvikt av högst 3 500 kilogram som har körts mer än 80 000 kilometer eller fordon med högre totalvikt som har körts mer än 160 000 kilometer.

text: låter bilen genomgå den underhållsservice som behövs för att vidmakthålla funktionerna hos bilens utsläppsbegränsande anordningar,

text: vid bensinmotordrift inte använder bränsle som kan försämra funktionen hos bilens utsläppsbegränsande anordningar,

text: vid utbyte av utsläppsbegränsande anordningar inte skaffar nya delar som från miljösynpunkt är sämre än de delar som bilen var utrustad med när den var ny.

text: Lag (1997:1143).

text: Tillverkarens ansvar gäller om bilägaren

beteckning: 6 a §

text: Om bilägaren låter någon annan än tillverkaren avhjälpa brist som omfattas av tillverkarens ansvar enligt

text: 6 §

text: och därvid anlitar någon som yrkesmässigt utför bilreparationer, är tillverkaren skyldig att betala skälig ersättning för reparationen till den som har utfört arbetet. Denne har inte rätt att få betalning för reparationen från bilägaren och får inte heller gentemot bilägaren göra gällande åtgärder som kan komma i fråga vid bristande betalning.

text: Anspråk på ersättning som avses i

text: första stycket

text: skall, om inte tillverkaren medger annat, åtföljas av en redogörelse för de åtgärder som har vidtagits och en utredning om resultatet av reparationen. Tillverkaren har rätt att inom två veckor från det att han fick del av ersättningsanspråket kräva att den som har utfört arbetet tillställer tillverkaren på dennes bekostnad de delar som har bytts ut vid reparationen. Tillverkaren får inte ifrågasätta betalningsskyldigheten sedan fyra veckor har förflutit efter det att han fick del av ersättningsanspråket och, om han har krävt att erhålla utbytta delar, dessa delar tillställdes honom.

text: Om tillverkaren har betalat ersättning som avses i

text: första stycket

text: , får han därefter inte gentemot bilägaren åberopa brist i reparationen som sådan omständighet som avses i

text: 6 § andra stycket

text: Lag (1997:1143).

ordinal: 6 a

text: Visar det sig beträffande fordon av viss typ att de krav på begränsning av utsläpp som har föreskrivits med stöd av

text: 3 §

text: eller som gäller för den miljöklass som fordonen tillhör inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regeringen bestämmer förelägga tillverkaren att vidta de åtgärder som behövs för att bristerna skall avhjälpas. Föreläggandet får förenas med vite.

text: Regeringen får meddela föreskrifter som inskränker tillämpningen av

text: första stycket

text: till vissa slag av fordon.

text: Lag (1997:1143).

text: I fråga om fordon som tillverkas utomlands svarar den som yrkesmässigt för in fordon till Sverige för tillverkarens räkning solidariskt med tillverkaren för de förpliktelser som tillverkaren har enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen.

text: Tillverkaren är inte ansvarig för fordon som förts in i Sverige av någon annan än tillverkaren själv eller av den som annars för in fordon i Sverige för tillverkarens räkning.

text: Lag (1997:1143).

text: Avgifter

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att särskilda avgifter skall tas ut för tillsyn och kontroll enligt denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen (

text: kontrollavgift

text: Lag (1997:1143).

text: Om undantag från meddelade föreskrifter medges för ett visst motorfordon eller en grupp av sådana fordon, får en avgift till staten tas ut för varje fordon som undantaget omfattar (

text: dispensavgift

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om dispensavgiftens beräkning. Härvid skall iakttas att avgiften bör utjämna de ekonomiska fördelarna för den avgiftsskyldige av att fordonet inte uppfyller uppställda krav.

text: Lag (1998:1708).

text: Överklagande m.m.

text: Tillsynsmyndighetens beslut i enskilda fall enligt denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (1997:1143).

text: 12 §

text: har upphört att gälla genom

text: lag (1996:542).

text: 13 §

text: har upphört att gälla genom

text: lag (1996:542).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1987. Den tillämpas även i fall då ansökan om bostadslån för ombyggnad har kommit in till kommunen under tiden den 5 november--den 31 december 1986 och husägaren begär bidrag enligt denna förordning. I sådant fall skall husägaren -- med avvikelse från vad som anges i

text: 5 §

text: -- senast den 10 februari 1987 komma in med en ansökan om bidrag och komplettera sin låneansökan med en förbindelse enligt

text: 5 § 2

text: denna förordning.

text: i ärenden i vilka slutligt beslut om bidrag har meddelats före den 1 juli 1992 och

text: i ärenden med endast preliminärt beslut om bidrag, om ombyggnaden har färdigställts och ansökan om slutligt beslut kommit in till kommunen senast den 30 juni 1992.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande

dcterms:title: Förordning (1986:1398) om bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: I denna förordning finns bestämmelser om statligt bidrag som lämnas för att kompensera hyresgäster och bostadsrättshavare för en del av den ökning av bostadskostnaderna som föranleds av en ombyggnad (

text: kvarboendegaranti

text: I förordningen finns också bestämmelser om särskilda förutsättningar för bostadslån som sammanhänger med kvarboendegarantin.

text: Bidragsverksamheten sköts av bostadsstyrelsen, länsbostadsnämnderna och kommunerna. Verksamheten i kommunerna sköts av kommunstyrelsen, om inte kommunen beslutat att den skall utövas av något annat kommunalt organ.

text: Förutsättningar för bidrag

text: hyres- eller bostadsrättshus byggs om med stöd av bostadslån enligt ombyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ansökan om bidrag kommer in till kommunen före utgången av år 1989,

text: husägaren förbinder sig att för de hyresgäster eller bostadsrättshavare som enligt

text: 4 §

text: omfattas av kvarboendegaranti, vid varje debitering under bidragstiden minska de hyror eller årsavgifter som slutligt bestämts för tiden efter ombyggnaden med en motsvarande del av bidraget.

text: För bidrag krävs att

text: Bidrag lämnas för de hyresgäster eller bostadsrättshavare som hade sin stadigvarande bostad i huset vid tiden för ansökan om bostadslån och som bor kvar i eller flyttar tillbaka till huset när ombyggnaden har färdigställts. Bidrag lämnas även för de hyresgäster eller bostadsrättshavare som flyttat från ett hus på grund av ombyggnad och som därefter flyttar in i annat ombyggt hus som ingår i samma ombyggnadsprojekt.

text: för den som hyr sin lägenhet i andra hand,

text: för tid efter det att en hyresgäst eller bostadsrättshavare som avses i

text: första stycket

text: avflyttat från lägenheten,

text: för tid som en hyresgäst eller bostadsrättshavare hyr ut sin lägenhet i dess helhet i andra hand.

text: Bidrag lämnas dock inte

text: Särskilda förutsättningar för bostadslån

text: husägaren i samband med låneansökan ger in en ansökan om bidrag enligt denna förordning,

text: husägaren i samband med låneansökan förbinder sig att minska hyror eller årsavgifter på sätt som anges i

text: 3 § 3

text: denna förordning.

text: I ärenden om bostadslån för ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus, i vilka ansökan om lån kommer in till kommunen under tiden den 1 januari 1987--den 31 december 1989, gäller utöver de förutsättningar för lån som anges i 5--23 §§ ombyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ) att

text: Bidragets storlek

text: Bidragets storlek bestäms på grundval av ett bidragsunderlag.

text: Bidragsunderlaget beräknas på den del av den faktiska ökningen av årshyran eller årsavgiften efter ombyggnaden, uttryckt i kronor per kvadratmeter, som överstiger 25 kronor. Denna hyres- eller avgiftsökning, multiplicerad med den primära bruksarean på hyresgästens eller bostadsrättshavarens lägenhet före ombyggnaden, utgör bidragsunderlaget. Närmare föreskrifter för beräkning av arean meddelas av bostadsstyrelsen.

text: Bidrag lämnas för en tid av tre år räknat från den tidpunkt då slutligt bestämd hyra eller årsavgift efter ombyggnaden tas ut av hyresgästen eller bostadsrättshavaren. Under det första bidragsåret lämnas bidrag med ett belopp som motsvarar 60 procent av bidragsunderlaget. För andra och tredje bidragsåret lämnas bidrag med två tredjedelar respektive en tredjedel av det ursprungliga bidragsbeloppet.

text: Ansökan om bidrag

text: Ansökan om bidrag skall göras av husägaren och lämnas in till kommunen.

text: Ansökan skall göras i enlighet med blankett som fastställs av bostadsstyrelsen. Till ansökan skall fogas de handlingar och den övriga utredning som bostadsstyrelsen föreskriver.

text: Sådana uppgifter i ansökan som rör faktiska förhållanden skall sökanden lämna på heder och samvete.

text: Om ansökningshandlingarna är ofullständiga, skall kommunen ge sökanden tillfälle att avhjälpa bristerna.

text: Kommunen skall med eget yttrande sända handlingarna till länsbostadsnämnden.

text: Beslut om bidrag

text: Finner länsbostadsnämnden att bidrag kan komma att beviljas, skall nämnden meddela preliminärt beslut om bidrag.

text: I beslutet skall nämnden ange vilka hyresgäster eller bostadsrättshavare som kan omfattas av kvarboendegaranti samt under vilka förutsättningar bidrag kan komma att beviljas.

text: När ombyggnaden har färdigställts och hyrorna eller årsavgifterna slutligt har bestämts för lägenheterna i huset efter ombyggnaden, skall husägaren ansöka om slutligt beslut om bidrag. I fråga om sådan ansökan skall bestämmelserna i

text: 9 §§

text: tillämpas.

text: I det slutliga beslutet skall länsbostadsnämnden ange vilka hyresgäster eller bostadsrättshavare som omfattas av kvarboendegaranti samt bidragsunderlaget för var och en av dem.

text: Beslut om bidrag skall länsbostadsnämnden sända till husägaren, kommunen och berörda hyresgäster eller bostadsrättshavare.

text: Utbetalning av bidrag m.m.

text: Bidrag betalas ut i efterskott för ett bidragsår i sänder. Utbetalning sker på ansökan av husägaren. I fråga om sådan ansökan skall bestämmelserna i

text: och

text: 8 §§

text: tillämpas.

text: Kommunen beslutar om utbetalning av bidrag. Bostadsstyrelsen sköter utbetalningen.

text: Länsbostadsnämnden skall besluta om återbetalning av bidrag, om husägaren genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp. Detsamma gäller om bidrag i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och husägaren skäligen borde ha insett detta.

text: Överklagande

text: Kommunens beslut får överklagas hos länsbostadsnämnden.

text: Länsbostadsnämndens beslut får överklagas hos bostadsstyrelsen.

text: Bostadsstyrelsens beslut får inte överklagas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 december 1987.

text: Bidrag lämnas dock inte i fråga om projekt i Öckerö kommun för vilka ett preliminärt beslut om bostadslån eller ett beslut om medgivande att påbörja byggnadsarbetena före lånebeslut har fattats före den 29 oktober 1987.

rpubl:andrar: ändr. bil.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om bidrag för projekt som färdigställts före den 10 januari 1992.

dcterms:title: Förordning (1986:1399) om bidrag vid nybyggnad av vissa bostäder

text: Inledande bestämmelser

text: Enligt denna förordning lämnas bidrag till ägare av nybyggda bostadshus som innehåller hyres- eller bostadsrättslägenheter.

text: Bidragsverksamheten sköts av bostadsstyrelsen, länsbostadsnämnderna och kommunerna. Verksamheten i kommunerna sköts av kommunstyrelsen, om inte kommunen beslutat att den skall utövas av något annat kommunalt organ.

text: Förutsättningar för bidrag m.m.

text: huset uppförs med stöd av bostadslån enligt

text: bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: eller nybyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: huset är beläget i något av de områden som anges i en till denna förordning fogad förteckning (bilaga) och

text: byggnadsarbetena påbörjas någon gång under åren 1987 och 1988.

text: Bidrag lämnas under förutsättning att

text: Bidrag lämnas även om byggnadsarbetena har påbörjats under år 1986 och preliminärt beslut om bostadslån eller beslut som innebär ett medgivande att påbörja byggnadsarbetena före lånebeslut inte har meddelats före den 5 november 1986.

text: Vid tillämpningen av

text: första stycket 3

text: och

text: andra stycket

text: skall till byggnadsarbeten hänföras även schaktning, sprängning eller andra grundarbeten.

text: Bidrag lämnas för en tid av två år räknat från dagen för husets färdigställande.

text: Bidrag lämnas inte om kostnaderna för byggnadsprojekt är påtagligt högre än för jämförbara hyreshusprojekt som påbörjas under samma tid.

text: Bidragets storlek

text: 60 kronor per kvadratmeter under det första bidragsåret, dock med högst 4 500 kronor för varje lägenhet, och

text: 30 kronor per kvadratmeter under det andra bidragsåret, dock med högst 2 250 kronor för varje lägenhet.

text: Bidraget beräknas på grundval av antalet kvadratmeter primär bruksarea för bostadslägenheter i huset och lämnas med

text: Närmare föreskrifter för beräkning av den primära bruksarean meddelas av bostadsstyrelsen.

text: Förfarandet i bidragsärenden m.m.

text: Ansökan om bidrag lämnas in till kommunen.

text: Länsbostadsnämnden beslutar om bidrag och om utbetalning av bidrag.

text: 11 §

text: Bidrag betalas ut halvårsvis i efterskott. Bidrag får dock inte betalas ut innan länsbostadsnämnden har meddelat slutligt beslut om bostadslån.

text: Bostadsstyrelsen sköter utbetalningarna.

text: Länsbostadsnämnden skall besluta om återbetalning av bidrag helt eller delvis, om mottagaren av bidraget genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp. Detsamma gäller om bidrag i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta.

text: Länsbostadsnämndens beslut i frågor enligt denna förordning får överklagas hos bostadsstyrelsen.

text: Bostadsstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen.

text: Bilaga

text: Förteckning över områden i vilka bidrag vid nybyggnad av bostäder får lämnas

text: Bidrag vid nybyggnad av bostäder får lämnas i följande områden, nämligen

text: Stockholmsområdet, omfattande kommunerna

text: Botkyrka, Danderyd, Ekerö, Haninge, Huddinge, Järfälla, Lidingö, Nacka, Nynäshamn, Salem, Sigtuna, Sollentuna, Solna, Stockholm, Sundbyberg, Södertälje, Tyresö, Täby, Upplands-Bro, Upplands-Väsby, Vallentuna, Vaxholm, Värmdö och Österåker,

text: Göteborgsområdet, omfattande kommunerna

text: Ale, Göteborg, Härryda, Kungsbacka, Kungälv, Lerum, Mölndal, Partille, Stenungsund och Öckerö,

text: Malmöområdet, omfattande kommunerna

text: Burlöv, Kävlinge, Lomma, Lund, Malmö, Staffanstorp, Svedala, Trelleborg och Vellinge,

text: Uppsalaområdet, omfattande kommunerna

text: Håbo och Uppsala

text: Förordning (1987:948).


rpubl:andrar: ändr. 2, 4-7 §§

dcterms:title: Förordning (1986:1424) om ersättning för merkostnader och förluster för vissa företag på grund av följdeffekter av Tjernobylolyckan

text: Ersättning av statsmedel får lämnas enligt denna förordning till företag för merkostnader och förluster på grund av följdeffekter av Tjernobylolyckan. Ersättning lämnas endast om företaget drabbats av betydande ekonomisk skada.

text: Ersättning får lämnas till företag som vidareförädlar eller bedriver yrkesmässig handel med produkter av ren eller insjöfisk.

text: Om det finns särskilda skäl får ersättning lämnas till företag med annan verksamhet än den i

text: första stycket

text: angivna. Ersättning lämnas dock endast om merkostnaderna eller förlusterna har sådan omfattning att företaget hotas av nedläggning eller om förlusterna är så omfattande att företagets sysselsättning på orten allvarligt hotas.

text: Förordning (1988:56).

text: Ersättning lämnas endast om företaget påvisar att merkostnaderna och förlusterna har ett direkt och påtagligt samband med Tjernobylolyckan.

text: Ersättning lämnas för konstaterade merkostnader och förluster som uppkommit under tiden från och med den 1 juli 1987 till och med den 31 mars 1988.

text: Förordning (1988:56).

text: Ersättning utbetalas i efterskott efter redovisning av merkostnader och förluster.

text: Förordning (1988:56).

text: Frågor om ersättning till företag i Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län prövas av länsstyrelsen i respektive län. Ersättning till företag i övriga län prövas av statens industriverk.

text: Vid prövning av ärende bör beslutande myndighet samråda med de regionala eller centrala organ som är berörda med hänsyn till företagets näringsgrenstillhörighet.

text: Länsstyrelsens eller industriverkets beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1988:56).

text: Ansökan om ersättning görs hos länsstyrelsen och skall ha inkommit senast den 30 april 1988. Länsstyrelse som inte själv skall pröva en ansökan skall med eget yttrande överlämna ärendet till industriverket för beslut.

text: Förordning (1988:56).

text: Ersättningsbelopp kan krävas åter, om ersättningen har beviljats på grund av oriktiga eller vilseledande uppgifter av mottagaren.


text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1987.

text: Lagen tillämpas även på kretsmönster som har tillkommit före ikraftträdandet. Har exemplar av ett kretsmönster framställts före ikraftträdandet, får de dock utan hinder av

text: 1 §

text: spridas vidare.

dcterms:title: Lag (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter

rdfs:label: Justitiedepartementet L3

text: Skyddets omfattning

text: framställa exemplar av mönstret,

text: utföra mönstret på eller i ett materiellt underlag, samt

text: göra mönstret tillgängligt för allmänheten genom att exemplar av mönstret eller produkter som mönstret ingår i bjuds ut till försäljning, uthyrning eller utlåning eller sprids till allmänheten på annat sätt.

text: Den som har skapat mönstret för kretsarna i en halvledarprodukt har en uteslutande rätt att

text: Rätten varar till utgången av det tionde året efter det år då mönstret först kommersiellt utnyttjades.

text: Inskränkningar i skyddet

text: Utan hinder av

text: 1 §

text: får exemplar framställas av kretsmönstret uteslutande för undervisning om eller analys av mönstret. Enstaka exemplar får också framställas för enskilt bruk.

text: Exemplar som har framställts med stöd av

text: första stycket

text: får inte utnyttjas för något annat ändamål.

text: Exemplar av kretsmönster eller produkter vari kretsmönster ingår får spridas vidare när de med samtycke av den som innehar rätten till mönstret har spritts till allmänheten.

text: Om ett exemplar av ett kretsmönster utgör allmän handling, skall exemplaret utan hinder av

text: 1 §

text: tillhandahållas i den ordning som föreskrivs i

text: 2 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: Överlåtelse av rätten

text: Överlåtelse av ett exemplar av ett kretsmönster innefattar inte överlåtelse av rätten till mönstret.

text: Om den som innehar rätten till ett mönster har medgett någon annan rätt att yrkesmässigt utnyttja detta (

text: licens

text: ), får denne överlåta sin rätt vidare endast om avtal har träffats därom. Ingår licensen i en rörelse, får den dock överlåtas i samband med överlåtelse av rörelsen eller en del av denna.

text: Straff

text: Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet vidtar en åtgärd som innebär intrång i rätten enligt

text: 1 §

text: skall dömas till böter eller fängelse i högst två år. Till samma straff döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet för spridning till allmänheten hit inför exemplar av kretsmönster som har framställts utomlands under sådana omständigheter att motsvarande framställning här skulle ha varit straffbar.

text: För försök eller förberedelse till brott enligt

text: första stycket

text: döms till ansvar enligt

text: 23 kap.

text: brottsbalken

text: Åklagare får väcka åtal för brott enligt första eller

text: andra stycket

text: endast om målsäganden anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt.

text: Skadestånd

text: Den som i strid mot denna lag utnyttjar ett kretsmönster skall till den som innehar rätten till mönstret utge ersättning för utnyttjandet, om och i den mån det finnes skäligt.

text: Sker det uppsåtligen eller av oaktsamhet skall ersättning utges också för den ytterligare skada som intrånget har medfört. Vid bestämmande av ersättningens storlek skall hänsyn tas även till innehavarens intresse av att intrång inte begås och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse.

text: Inlösen m.m.

text: Den som vidtar en åtgärd som innebär intrång i rätten enligt

text: 1 §

text: eller en annan överträdelse som avses i

text: 6 §

text: är skyldig att, om det är skäligt, mot lösen avstå den egendom med avseende på vilken intrång eller överträdelse föreligger till den som innehar rätten till kretsmönstret.

text: I stället för att förordna om inlösen enligt

text: första stycket

text: får domstol, om det är skäligt, besluta att egendomen skall förstöras, ändras eller utsättas för annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk. Detta gäller dock inte om förverkande eller åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk skall beslutas enligt

text: 36 kap.

text: brottsbalken

text: . Talan som avses i detta stycke förs av den som innehar rätten till kretsmönstret. Sådan talan får föras även av åklagare, om det är påkallat från allmän synpunkt.

text: Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte mot den som i god tro har förvärvat egendomen eller en särskild rätt till den.

text: Sådan egendom som avses i

text: 8 §

text: får tas i beslag, om brott enligt denna lag skäligen kan antas föreligga. I fråga om sådant beslag tillämpas reglerna om beslag i brottmål i allmänhet.

text: Har ett annat föremål än som avses i

text: 8 §

text: använts som hjälpmedel vid sådan framställning av exemplar av kretsmönstret som utgör brott enligt denna lag, får föremålet eller dess värde förklaras förverkat, om det behövs för att förebygga brott eller om det finns andra särskilda skäl till det. Detsamma gäller föremål som har använts vid försök till brott som avses i denna paragraf eller som omfattas av åtgärd som utgör förberedelse till sådant brott.

text: Lagens tillämpningsområde

text: Denna lag tillämpas på kretsmönster skapade av svenska medborgare eller av dem som har sin vanliga vistelseort i Sverige samt på kretsmönster som först har spritts i Sverige.

text: Regeringen får föreskriva om lagens tillämplighet även i förhållande till medlemsländer i den Europeiska frihandelssammanslutningen och i den Europeiska ekonomiska gemenskapen samt, under förutsättning av ömsesidighet, i förhållande till andra länder.

text: Lag (1989:146).


dcterms:title: Försäkringsinspektionens Kungörelse (1986:1428) om ändring av vissa skadelivräntor

rdfs:label: Försäkringsinspektionen

text: Livräntor föranledda av händelser, inträffade före utgången av år 1973.

text: Försäkringsinspektionen får meddela att följande skall gälla fr.o.m. 1 februari 1987 för nedan berörda livräntor:

text: 1.1 Ytterligare indextillägg till trafiklivränta utgår inte (jfr. SFS 1967:667 med ändringar 1973:216 och 1981:1193 samt 1967:666 med ändring 1973:217).

text: 1.2 Ytterligare indextillägg till skadelivränta som utgår av statsmedel utgår inte (jfr. SFS 1971:14 med ändringar 1973:218 och 1981:1214).

text: 1.3 Annan ansvarslivränta -- än trafiklivränta och statlig skadelivränta -- ökas med ytterligare indextillägg, utgörande 5 % (jfr SFS 1973:214 och 1981:1195).

text: Livräntor föranledda av händelser, inträffade efter utgången av år 1973.

text: Under 1.3 angivna indextillägg skall utgå till livräntor som fastställts före den 1 februari 1987.

text: 2.1 Skadeståndslivränta ökas med 5 %. Ändringen avser alla livräntor enligt lagen (1973:213 med ändring 1981:1194) om ändring av skadeståndslivräntor som fastställts före den 1 februari 1987 samt livräntor enligt lagen som genom dom fastställts senare, om första domstols dom i målet meddelats före nämnda dag.

text: Enligt

text: 9 § trafikskadelagen (1975:1410)

text: äger vad sålunda förordnats tillämpning även ifråga om trafikskadeersättning i form av livränta.


dcterms:title: Statistiska centralbyråns kungörelse (1986:1429) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag

rdfs:label: Statistiska centralbyrån

text: Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som avses i lagen (

text: ) om ändring av vissa underhållsbidrag skall höjas från och med den 1 februari 1987 med tre procent för underhållsbidrag till eget eller annans barn och till make, förutvarande make, fader eller moder.

text: Höjningarna gäller inte underhållsbidrag till barn, make eller förutvarande make som har bestämts under november 1986 eller senare. Höjningarna gäller inte heller underhållsbidrag till fader eller moder som har bestämts efter utgången av juni 1979.

text: Bidrag, vars belopp efter höjningen slutar på öretal, utgår enligt lagen om ändring av vissa underhållsbidrag med närmast lägre krontal.


dcterms:title: Förordning (1986:149) om mandattid för ledamöter och suppleanter i vissa förtroendemannaorgan hos allmän försäkringskassa

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Ledamöter och suppleanter i pensionsdelegation och försäkringsnämnd hos en allmän försäkringskassa skall med avseende på den mandatperiod som börjar den 1 juli 1986 utses för en tid av sex månader.

text: Ledamöter och suppleanter i socialförsäkringsnämnd hos en allmän försäkringskassa skall med avseende på den mandatperiod som börjar den 1 januari 1987 utses för en tid av två och ett halvt år.


rpubl:andrar: utgår

dcterms:title: Tillkännagivande (1986:153) av uppgift om Riksbankens diskonto

rdfs:label: Riksbanken

text: /Har utgått genom SFS 2018:1783./ Regeringen ger till känna att riksbankens diskonto från och med den 14 mars 1986 är åtta och en halv procent.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986.

text: För tiden till utgången av juni 1991 gäller kommunens skyldigheter och övriga föreskrifter i lagen även för en sådan person över 16 år som avses i

text: 5 §

text: men som har kommit till Sverige före den 1 januari 1985 eller i fall som avses i

text: 5 § första stycket 3

text: har börjat arbeta här före denna tidpunkt. Undervisningen skall erbjudas före utgången av juni 1990 och vara genomförd före utgången av juni 1991.

text: har upphävts genom lag (1990:567).

text: har upphävts genom lag (1990:567).

text: har upphävts genom lag (1990:567).

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: upph. 3-5 p övergångsbest.; ändr. 3, 5, 10 §§

dcterms:title: Lag (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Allmänna föreskrifter

text: Varje kommun har skyldighet att se till att grundläggande svenskundervisning för invandrare anordnas för de personer över 16 år som anges i

text: 5 §

text: Med grundläggande svenskundervisning för invandrare avses undervisning som syftar till att ge nykomna vuxna invandrare allmänna kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället.

text: Undervisningen skall erbjudas så snart som möjligt efter invandrarens ankomst till Sverige.

text: Den nämnd som kommunen bestämmer skall ha huvudansvaret för undervisningen i kommunen.

text: Anordnare m.m.

text: en lokalavdelning av ett studieförbund som får statsbidrag för sin verksamhet,

text: en statsunderstödd folkhögskola,

text: en AMU-myndighet,

text: en statlig högskoleenhet,

text: en annan anordnare om regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer medger det.

text: Grundläggande svenskundervisning för invandrare kan anordnas av en kommun. Den kan också på uppdrag av en kommun anordnas av

text: Vid behov skall kommunen samarbeta med andra kommuner i fråga om anordnande av undervisningen.

text: Lag (1990:567).

text: Undervisningen skall anordnas på de villkor som följer av denna lag och andra föreskrifter och beslut som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Deltagare m.m.

text: Utländsk medborgare, som antingen är folkbokförd i kommunen eller som utan att vara folkbokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter att ha ansökt om uppehållstillstånd i avsikt att bosätta sig i riket. Beträffande sådan inte folkbokförd person gäller dessutom att han skall ha väntat på besked om uppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Skyldigheten gäller dock inte under den tid den utländske medborgaren vistas på en statlig förläggning för asylsökande.

text: Svensk medborgare, som är folkbokförd i kommunen, men som tidigare har varit bosatt utom landet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket.

text: Finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i Finland nära gränsen till Sverige.

text: Kommunens skyldighet i fråga om anordnande av svenskundervisning för invandrare avser följande personer:

text: Om inte något annat följer av

text: tredje stycket

text: gäller skyldigheten under sammanlagt högst två år. Tiden räknas för dem som avses i

text: första stycket 1

text: och

text: från det att de folkbokfördes i landet eller, om skyldigheten inträtt tidigare, från den tidpunkten. För dem som avses i

text: första stycket 3

text: räknas tiden från det att de började arbeta i Sverige.

text: Om någon på grund av särskilda skäl inte kunnat påbörja undervisningen under den tid som anges i

text: andra stycket

text: gäller kommunens skyldighet för den personen under ytterligare ett år.

text: Kommunens skyldighet avser dock inte en utländsk medborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål eller den som eljest har sådana kunskaper i något av dessa språk att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig.

text: Lag (1991:533).

text: Information och samråd

text: Varje kommun skall genom lämpliga åtgärder informera de personer som avses i

text: 5 §

text: om undervisningen och vilka villkor som gäller.

text: Kommunen har ansvar för att samråd äger rum om en arbetstagares deltagande i undervisningen och undervisningens förläggning med den berörda arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen i förhållande till vilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal.

text: Avgiftsfrihet

text: Undervisningen skall vara avgiftsfri.

text: Kunskapsnivå

text: Kommunens skyldighet i fråga om svenskundervisning upphör antingen när en deltagare har de kunskaper och färdigheter som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen eller när deltagaren inte gör tillfredsställande framsteg.

text: Antagning och avslutning

text: Den kommun som enligt

text: 5 §

text: har skyldighet att se till att undervisning anordnas, avgör frågor om antagning till och avslutande av grundläggande svenskundervisning för invandrare. Beslutanderätten utövas av den nämnd som kommunen utser.

text: Den som inte antas till undervisningen eller för vilken undervisningen förklaras avslutad får överklaga beslutet hos skolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Lag (1990:567).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986, då lagen (

text: ) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare upphöra att gälla. Den äldre lagen skall dock tillämpas om ledighet enligt den lagen har påbörjats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016.

text: Lagen tillämpas från och med den 1 juli 2016.

text: Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången av juni 2016.

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 2022.

text: Lagen tillämpas första gången den 1 oktober 2022.

text: Äldre föreskrifter gäller fram till den 1 oktober 2022.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

dcterms:identifier: SFS 1986:163 i lydelse enligt SFS 2022:841

dcterms:title: Lag (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet ARM

text: En arbetstagare som har antagits till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 20 eller

text: 24 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: har rätt att vara ledig från sin anställning för att delta i undervisningen enligt bestämmelserna i denna lag.

text: Tid under vilken en arbetstagare är ledig enligt denna lag räknas som arbetad tid vid tillämpning av andra författningar.

text: Lag (2015:483).

text: Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker en arbetstagares rättigheter enligt denna lag. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får dock göras avvikelser från

text: 4 §

text: och

text: 5 § andra stycket

text: . Den närmare tillämpningen av

text: 7 §

text: får också bestämmas på det sättet.

text: En arbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet.

text: Om en överenskommelse har träffats om kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 20 eller

text: 24 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: på arbetstid vid ett samråd som avses i

text: 20 kap. 27 § skollagen

text: , har en arbetstagare som vill delta i utbildningen rätt till den ledighet som behövs för att göra detta.

text: Om det inte träffas en överenskommelse enligt

text: första stycket

text: , har en arbetstagare rätt till ledighet för att delta i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 20 eller

text: 24 kap.

text: skollagen

text: dels i form av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av förkortning av arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden i samband med deltidsstudier. En arbetstagare vars arbetstid är mindre än hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden har dock rätt till hel ledighet i samband med deltidsstudier.

text: Rätt till ledighet i den omfattning som följer av

text: andra stycket

text: har även en arbetstagare som deltar i utbildningen på tid som inte är arbetstagarens arbetstid. I ett sådant fall ska vid förkortning av arbetstiden hela ledigheten förläggas antingen till arbetsdagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens önskemål.

text: Lag (2015:483).

text: Arbetsgivaren skall underrättas om att arbetstagaren vill utnyttja sin rätt till ledighet minst en månad före ledighetens början.

text: Arbetstagaren får avbryta en påbörjad ledighet och återuppta arbetet i samma omfattning som före ledigheten.

text: Vill arbetstagaren utnyttja sin rätt enligt

text: första stycket

text: skall arbetsgivaren underrättas om detta snarast möjligt. Arbetsgivaren är inte skyldig att låta arbetstagaren återgå i arbete tidigare än två veckor efter det att underrättelse har lämnats.

text: En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Sker det ändå, skall uppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det.

text: En arbetstagare är inte skyldig att enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag vidkännas minskning av de förmåner som är förenade med anställningen eller försämring av anställningsförhållanden i annan mån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagaren är ej heller skyldig att av skäl som nu har sagts vidkännas annan omplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten.

text: En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala arbetstagaren skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ner eller helt falla bort.

text: Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (

text: ) om rättegången i arbetstvister.

text: Om talan förs med anledning av uppsägning eller avskedande ska

text: och

text: 35 §§

text: 37 §

text: 38 § andra stycket andra meningen

text: 42 §§

text: och

text: 43 § första stycket andra meningen

text: lagen (

text: ) om anställningsskydd gälla i tillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas

text: och

text: 68 §§

text: lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt.

text: Lag (2022:841).


rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1986:17 i lydelse enligt SFS 1999:501

dcterms:title: Förordning (1986:17) om tillämpning av en överenskommelse mellan Sverige och Nederländerna om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor

rdfs:comment: Bilagan inte med här.

rdfs:label: Utrikesdepartementet

text: Den överenskommelse mellan Sverige och Nederländerna om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor som har undertecknats den 20 mars 1985 skall gälla här i riket.

text: Överenskommelsen i engelsk text och svensk översättning bifogas denna förordning som bilaga.

text: Tullverket fullgör för svensk del de uppgifter som anges i artikel 15 första stycket i överenskommelsen.

text: Förordning (1999:501).