rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1980:64) om mål och riktlinjer i 1980 års läroplan för grundskolan

text: En ny läroplan (1980 års läroplan) skall gälla för grundskolan från och med läsåret 1982/83.

text: I 1980 års läroplan kommer att ingå en kort inledning samt följande huvudavsnitt, nämligen

text: mål och riktlinjer,

text: timplaner,

text: föreskrifter för timplaner samt

text: kursplaner.

text: Dessutom skall i läroplanen ingå olika slag av kommentarmaterial.

cells: Övriga delar av 1980 års läroplan kommer senare att regeringen.

text: Inledningen till 1980 års läroplan samt huvudavsnittet mål och riktlinjer i läroplanen skall ha den lydelse som framgår av bilaga till denna förordning.

text: I stället för vad som följer av nuvarande läroplan för grundskolan skall de riktlinjer för arbetssättet i grundskolan och den tonvikt på grundläggande färdigheter, som anges i huvudavsnittet mål och riktlinjer i 1980 års läroplan, prägla skolarbetet från och med läsåret 1980/81. I den mån som det kan ske inom ramen för nuvarande bestämmelser och tillgängliga resurser skall även i övrigt viktiga intentioner i huvudavsnittet mål och riktlinjer i 1980 års läroplan förverkligas från och med läsåret 1980/81.

text: Bilaga

text: 1980 års läroplan för grundskolan

text: Inledning

text: Bestämmelser om skolverksamheten, läroplanens utformning

text: Verksamheten i grundskolan utformas efter föreskrifter och riktlinjer, som fastställs av riksdag och regering. Många förhållanden regleras dessutom genom avtal, som sluts mellan statens arbetsgivarverk och olika personalorganisationer eller mellan kommunerna och personalorganisationerna.

text: Grundläggande bestämmelser om skolverksamheten ingår i en särskild lag,

text: skollagen

text: . Denna innehåller bl.a. föreskrifter om primärkommunens skyldighet att anordna grundskola och om skolpliktens längd.

text: Lagar som rör förhållanden på arbetsmarknaden och i arbetslivet gäller också i skolan.

text: Arbetsmiljölagen

text: , lagen om anställningsskydd, lagen om offentlig anställning och lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen innehåller föreskrifter om bl.a. skyddsombud och personalens anställnings förhållanden. Genom lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) garanteras de anställda bl.a. rätt till information och förhandlingar före beslut om viktigare förändringar i skolans verksamhet. Olika lagar om arbetstagares rätt till ledighet, exempelvis för vård av barn och för studier, gäller också skolans personal liksom lagen om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Genom lag om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan ges arbetstagare, som är medlem i förening, rätt till ledighet för att för föreningens räkning arbeta i skolan, exempelvis inom tid för icke timplanebunden verksamhet (fria aktiviteter).

text: Lagbestämmelser kompletteras av förordningar, som regeringen utfärdar. Den viktigaste förordningen på skolområdet är skolförordningen. I denna regleras mera detaljerat bl.a. undervisningens organisation, sammansättning av olika konferenser, skolledningens och lärarnas arbetsskyldighet, behörighet till och organisation av tjänster som skolledare och lärare, beslutsrätt i olika frågor och möjligheter att överklaga skilda beslut.

text: I skolförordningen ingår en bestämmelse om att regeringen utfärdar läroplan för grundskolan. Läroplanen är samhällets styrinstrument för skolan och dess personal. Den består av två delar, en allmän del och ett kommentarmaterial som ansluter till denna. I läroplanens allmänna del anges mål och riktlinjer för skolans verksamhet. Där ingår också timplaner, föreskrifter för timplaner samt kursplaner.

cells: I timplaner och föreskrifter till timplanerna anges den tid ämnen eller ämnesgrupper på olika stadier normalt skall varje elev.

text: Mål och riktlinjer utgår från

text: skollagens

text: målformulering, utvecklar innebörden i målen och anger de riktlinjer som skall ligga till grund för den lokala planeringen i skolstyrelser, rektorsområden, skolenheter, arbetsenheter och klassråd. Skolförordningen ger i vissa fall mer detaljerade bestämmelser än riktlinjerna vad gäller främst beslutsrätt och organisation. Riktlinjer och förordning måste därför i dessa fall läsas parallellt.

text: Kursplanerna beskriver i mål och huvudmoment undervisningens inriktning och innehåll i olika ämnen. Läroplanens allmänna del innehåller kurs planer för de ämnen som är gemensamma för alla. Där ingår också kursplaner för tyska och franska (B-språk), hemspråk och svenska som främmande språk samt riktlinjer för den maskinskrivning som obligatoriskt ingår i elevernas färdighetsträning.

text: Som stöd för det lokala utvecklingsarbetet ingår i läroplanen också ett omfattande kommentarmaterial. Detta utges, förnyas och aktualiseras fortlöpande. Det innehåller inga föreskrifter. Avsikten är i stället att materialet skall beskriva aktuella problem och svårigheter - sådana de upplevs av dem som arbetar ute i skolan - och från den utgångspunkten diskutera alternativa metoder att söka bemästra svårigheterna och arbeta i den riktning som målen för skolan anger. Erfarenheter och forskningsresultat inarbetas successivt i förnyade versioner av kommentarerna. Olika målkonflikter belyses.

text: Redovisningen av forskning, försöksverksamhet, erfarenheter från skolans dagliga arbete och av aktuella problem kan bilda utgångspunkt för diskussion och beslut om olika arbetssätt, stoffurval och organisationsformer. Tillsammans med information, fortbildning, lokalt utvecklingsarbete och läromedelsutveckling bör kommentarmaterialet kunna bidra aktivt till en förnyelse av innehåll, arbetssätt och organisation.

text: Kommentarmaterialet bör därigenom kunna ge inspiration till de arbetsplaner och det utvecklingsprogram som skall utformas lokalt inom varje rektorsområde.

text: Kommentarmaterialet behandlar ämnesspecifika problem och alternativa arbetssätt. Det skall dessutom belysa olika centrala frågor i skolans inre arbete. I första hand skall materialet därvid ge information och uppslag inom följande områden

text: -arbetsplaner

text: -träning av grundläggande färdigheter

text: -resursfördelning i kommun och rektorsområde

text: -utvärdering i klass, arbetsenhet, rektorsområde och kommun

text: -hjälp till elever med svårigheter

text: -det fria studievalet

text: -elevernas eget ansvar för arbetet i skolan

text: -föräldramedverkan i skolan

text: -föreningsmedverkan i skolan

text: -kulturlivet och skolan

text: -skola och arbetsliv

text: -skoldagens utformning

text: -nationella minoriteter, bl.a. invandrarfrågor.

text: För verksamheten inom specialskolan och sameundervisningen utger skolöverstyrelsen (SÖ) kompletterande anvisningar.

text: 1980 års läroplan för grundskolan

text: Mål och riktlinjer

text: Skolans mål

text: Den genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdom har till syfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. (

text: Skollagen

text: Grundskolan är en del av samhället. Läroplanen speglar demokratins samhällssyn och människosyn: människan är aktiv, skapande, kan och måste ta ansvar och söka kunskap för att i samverkan med andra förstå och förbättra sina egna och sina medmänniskors livsvillkor. Skolans innehåll och arbetssätt måste vara så utformat att det befrämjar denna samhälls- och människosyn. Skolan har skyldighet att ge eleverna ökat ansvar och medinflytande i takt med deras stigande ålder och mognad.

text: Det är en huvuduppgift för skolan att eleverna får goda kunskaper och färdigheter. Skolan skall genom skolarbetet och i samarbete med hemmen stimulera elevernas verksamhetslust och fostra dem till ansvar, till goda arbets och fritidsvanor och till ett demokratiskt handlingssätt. Kunskaper, färdigheter, normer och värderingar skall genom skolans försorg inte endast föras vidare från en generation till nästa utan även aktivt bearbetas och vidareutvecklas.

text: Likvärdig utbildning

text: Alla skall, oberoende av kön, geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i grundskolan. Skolstyrelsen bör verka för att eleverna grupperas så att en så allsidig social sammansättning som möjligt uppnås i klasser och arbetsenheter. Oavsett val av kurser, ämnen och fria aktiviteter i grundskolan skall alla elever ha samma möjligheter att fortsätta studier inom gymnasieskolan. Under den praktiska arbetslivsorienteringen skall alla elever få ökad kännedom om arbetets värde och om arbetslivets villkor. Genom tonvikt på grundläggande kunskaper och färdigheter skall skolan ge alla elever en god start.

text: Barn är olika då de kommer till skolan. Skolan bör heller inte sträva efter att göra dem lika. När de lämnar skolan bör de göra det med bibehållen individualitet och särprägel och med en uppövad förmåga att respektera individuali teten hos andra människor.

text: Skolans insatser skall planeras och krav ställas utifrån varje barns aktuella förutsättningar. Skolan har skyldighet att ta väl hand om alla elever och att stödja och uppmuntra envar att utveckla sin förmåga och sina intressen. Ett särskilt ansvar har skolan för elever med svårigheter och för barn och ungdom som tillhör olika minoriteter. Skolan kan därför inte ge alla lika mycket hjälp. Den måste speciellt och i samverkan med andra stödja dem som av olika anledningar har särskilda svårigheter.

text: Elev med annat hemspråk än svenska har rätt att få en med andra elever likvärdig utbildning. Skolan måste - samtidigt som den stärker dessa elevers språkutveckling - aktivt ta till vara deras kulturarv.

text: Kunskaper och färdigheter

text: Regering och riksdag har beslutat om skolans innehåll. Urvalet av kunskapsområden har skett med hänsyn till vårt nutida och framtida samhälle och till den kulturkrets vi tillhör.

text: Eleverna tillägnar sig kunskaper och färdigheter även utanför skolan. Redan då de kommer till skolan har de kunskaper och erfarenheter men också vetgirighet och nyfikenhet. Skolan måste i sitt arbete knyta an till detta. Det är dess uppgift att från denna utgångspunkt leda elevernas kunskapssökande in på väsentliga områden och successivt under nio år vidga deras perspektiv och fördjupa deras kunskaper. Eleverna skall därför få insikt i centrala begrepp och sammanhang som kan bilda grunden för deras kunskapsutveckling.

text: Kunskapsinhämtandet är en aktiv och skapande process och innebär ett träget arbete som syftar till ett bestämt mål. En undervisning i grundskolan, som mekaniskt leder barnen genom stoff och problem utan att de lär sig att behärska grundläggande begrepp och förstå övergripande sammanhang, kan ha negativa följder för deras självtillit och motivation och därmed för hela deras arbets- och livssituation.

text: Genom en obligatorisk kurs, som omfattar samma ämnen och stoffområden i alla landets skolor, vill samhället ge en gemensam referensram och en likvärdig grundutbildning till alla medborgare. Därutöver skall skolan ge eleverna sådana kunskaper som har sin utgångspunkt i ett personligt intresse- och studieval.

text: Inom grundskolan ges ingen utbildning som syftar till speciella yrken. De kunskapsområden som skall behandlas skall vara av grundläggande betydelse för alla, oavsett kommande verksamhet. Skolan skall därför bl.a. ge eleverna insikter i livsåskådningsfrågor, de stora samlevnads och överlevnadsfrågorna, internationella frågor, naturvetenskap och teknik, hushållning med resurser, miljöfrågor, ekonomiska frågor, arbetslivs- och arbetsmarknadsfrågor, kulturfrågor, familjefrågor, sexualfrågor, invand rarfrågor, lag och rätt, trafikfrågor samt farorna med alkohol, narkotika och tobak. Alla elever skall få kunskaper i minst ett främmande språk. Kunskaper som är av betydelse för vardagslivet skall spela en stor roll.

text: Innehållet i skolans verksamhet anges i kursplaner för olika ämnen eller ämnesgrupper och i riktlinjer för studie- och yrkesorientering (syo) och fria aktiviteter. Kursplanerna består av mål och huvudmoment. I målen anges ämnets inriktning och de centrala begrepp inom olika stoffområden, som eleverna skall få insikt i, och de färdigheter de skall öva. I olika huvudmoment anges stoff, som belyser dessa centrala begrepp och som eleverna skall arbeta med, liksom olika vägar att öva färdigheter. Inom ett huvudmoment har lärare och elever i olika klasser och arbetsenheter möjlighet och skyldighet att välja de arbetsområden som engagerar och intresserar dem. Det kan innebära individuella arbetsuppgifter eller skilda uppgifter för olika grupper. Med utgångspunkt i ett historiskt perspektiv måste arbetet ha en konkretisering i nutiden och en inriktning mot framtiden för att ge eleven god beredskap att möta ändrade förutsättningar och nya krav. I valet av innehåll finns därför alltid en spänning mellan elevernas omedelbart upplevda behov och intressen och de kunskaper de behöver på sikt för att kunna fungera i samhället i övrigt. Det är skolans uppgift att söka brygga över denna motsättning och utnyttja drivkraften i elevernas spontant upplevda kunskapsbehov för orientering inom vidare områden.

text: Tala, läsa, skriva och räkna utgör grunden för det mesta av det arbete som utförs i skolan och i vuxenlivet. Förmågan att bilda begrepp, tänka och tillägna sig kunskaper liksom tilliten och den inre tryggheten hos ett barn är i hög grad beroende av barnets förmåga att använda de olika medlen för att kommunicera med andra. De grundläggande färdigheterna har avgörande betydelse för övriga studier, för yrkesverksamhet, för återkommande utbildning och inte minst för att ge människor möjligheter att hävda sina rättigheter i samhället. Att elever tränar och systematiskt får utveckla de grundläggande kommunikationsfärdigheterna, tala, läsa, skriva och räkna, måste därför vara centralt i skolarbetet.

text: Förutsättningarna för en allsidig färdighetsutveckling varierar mellan olika barn. Skolan kan framför allt bidra till att eleverna utvecklas positivt genom att de systematiskt får träna och utveckla sina färdigheter i sin egen takt. Skolan måste anslå tillräckligt med tid för detta. Det är viktigt att kommunikationsfärdigheterna grundläggs så tidigt som möjligt och befästs genom hela skolgången.

text: Träningen får inte ensidigt koncentreras till ämnena svenska och matematik. Den måste naturligt ingå också i andra ämnen och aktiviteter, inte tränas isolerat och utanför motiverande sammanhang under lektionerna. Eleverna bör här, som i annat skolarbete, ställa upp näraliggande, individuella mål och tillsammans med föräldrarna och lärarna följa och utvärdera sina framsteg.

text: Skolan måste lägga stor vikt vid en allsidig utveckling av elevernas färdigheter. Grund för en utveckling som individ och medborgare i vidare mening utgör också andra färdigheter, exempelvis att kunna uttrycka sig med hjälp av bild, att kunna organisera sina studier och att fungera i samarbete med andra i arbetslag och grupper.

text: Likaså skall skolan betona de tekniskt-praktiska vardagsfärdigheterna. Varje människa behöver dessa för att klara boende, arbete och fritid. Människan omger sig med allt fler tekniska hjälpmedel. Genom att föra in vardagskunskaper och vardagsfärdigheter i många olika ämnen är det möjligt att ge barnen respekt för att hushålla med resurser och bruksföremål och för möjligheterna att återanvända vardagstingen.

text: Med utgångspunkt i barnens vardagliga erfarenheter måste skolan ge eleverna insikt i de stora överlevnadsproblem som världen står inför. Alla måste bli medvetna om vikten av att hushålla med jordens resurser av energi, vatten, skog och odlingsbar mark liksom om de kriser som kan hota världssamhället genom överbefolkning, arbetslöshet och vidgade klyftor mellan rika och fattiga länder. Genom ett historiskt perspektiv bör eleverna få kunskap om naturvetenskapens roll för utvecklingen av vårt nuvarande samhälle och vår levnadsstandard liksom om de faror som är förknippade med användningen av tekniken.

text: Fostran och utveckling

text: Skolan skall fostra. Det innebär att skolan aktivt och medvetet skall påverka och stimulera barn och ungdomar att vilja omfatta vår demokratis grundläggande värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk, vardaglig handling.

text: Skolan skall därför utveckla sådana egenskaper hos eleverna som kan bära upp och förstärka demokratins principer om tolerans, samverkan och likaberättigande mellan människorna. Att väcka respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde, för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten till personlig integritet är en huvuduppgift för skolan.

text: Detta innebär bl.a. att skolan skall fostra eleverna till insikt om att ingen människa får utsättas för förtryck och att ingen med problem och svårigheter får lämnas åt sitt öde. Var och en har ett ansvar för att försöka minska andra människors smärta, lidande och förnedring.

text: Samlivet i det demokratiska samhället måste utformas av fria och självständiga människor. Skolan skall därför verka för jämställdhet mellan kvinnor och män.

text: Skolan skall söka grundlägga solidaritet med eftersatta grupper inom och utom landet. Den skall aktivt verka för att invandrarna i vårt land innefattas i samhällsgemenskapen. Den skall också grundlägga en vilja att söka fredliga lösningar av konflikter. Det betyder att skolan skall sträva efter att ge eleverna en förmåga att leva sig in i och förstå hur andra människor har det och en vilja att handla med också deras bästa för ögonen.

text: Skolan kompletterar hemmets påverkan och fostran. Huvudansvaret vilar alltid på hemmet. I samarbete med hemmen har skolan ett medansvar för att barnen utvecklas till demokratiska och ansvarstagande människor. De vuxna i skolan skall stödja föräldrarna i deras uppgift att fostra. Skolan har å sin sida rätt att förvänta att föräldrarna stöder dess arbete. Det har stor betydelse att även föräldrarna accepterar och söker främja demokratins principer och regelsystem. Därigenom kan barn och ungdomar få uppleva att hemmet och skolan är delar av samma omvärld.

text: Barns fostran och personliga utveckling är oupplösligt förenad med deras arbete att inhämta och utveckla kunskaper och färdigheter. De omständigheter under vilka barn och ungdomar tillägnar sig kunskaper och färdigheter är därför viktiga för deras fostran. Det handlar om hela den anda som präglar en skolenhet. De vuxnas förväntningar och krav och den roll de spelar som barns och ungdomars förebilder i ord och handling påverkar den bild de unga får av sig själva liksom deras attityder till kunskap, arbete och etiska frågor.

text: Verksamheten i skolan likaväl som i samhället i övrigt bygger på politiska beslut som har tillkommit i demokratisk ordning. Dessa beslut kommer till uttryck i lagar och föreskrifter. Eleverna måste liksom de vuxna efterleva dessa regler. Samtidigt som skolan håller fast vid detta skall den klargöra att man aldrig med hjälp av samhällets lagar får undertrycka grundläggande mänskliga fri- och rättigheter.

cells: Barn måste få bearbeta moraliska problem och normkonflikter ta ansvar för att lösa sådana problem i konkreta I våra gemensamma, grundläggande konflikter. Kollisioner bakom utslätade och sammanhang. Skolan skall aktivt påverka barnen att ta dessa frågor.

cells: och även vardagssituationer. värderingar ryms många problem och mellan mål och verklighet bör inte döljas formuleringar. lösningar skall lyftas fram i samtal och diskussioner i många

cells: Frågor om konflikter, deras orsaker ställning i

text: Den gemensamma, demokratiska livshållning, som skolan i nära samarbete med hemmen skall föra vidare till barnen, innebär att de vuxna bör sträva efter att fostra barnen med minsta möjliga tvång. De skall söka förankra de etiska normerna i barnets egen personlighet och konkreta omvärld. Människans etiska utveckling främjas aldrig av blind lydnad, men ej heller av vuxnas likgiltighet. Ett barns moral formas genom kontakt och gemenskap med människor som barnet har tillit till och vill likna.

text: Med utgångspunkt i de grundläggande värderingarna måste varje klass och varje skola utforma de regler som barn, skolpersonal och föräldrar tillsammans kommer överens om är nödvändiga för att arbetet och samvaron skall fungera i klassen och i skolan. Dessa regler för vardagslivet skall kännas angelägna just i den situation som råder och upprätthållas konsekvent. Det gäller också att gemensamt bestämma vilka följder olika överträdelser av reglerna skall ha.

text: Reglerna skall fortlöpande utvärderas av elever, lärare och föräldrar tillsammans. Varje barn och vuxen måste själv ta ansvar för att överenskommelser följs. Samtidigt behöver var och en de andras stöd. Den starkares ansvar för och omsorg om den svagare måste klart betonas.

cells: Respekten för människans egenvärde och aktningen för andra likaså vara den etiska grunden för skolans arbete med människor i vårt land har skiljaktiga

text: Att vara till nytta, att erkännas för sin egen skull, att få ta ansvar är påtagliga och grundläggande behov för alla barn. Detta måste varje skolenhets vuxna och barn dra de praktiska konsekvenserna av utifrån de förutsättningar som finns just på deras skola.

text: I skolarbetet ställs man dagligen inför frågor där det föreligger olika uppfattningar. Det kan gälla livsåskådning, politik, sociala värderingar eller moral, det kan gälla människosyn och historieuppfattning, det kan gälla stilriktningar och smak. Skolan tar emot barn ur alla grupper och åsiktsläger i samhället. Alla föräldrar skall med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att dessa inte blir påverkade från skolans sida till förmån för den ena eller den andra av inbördes kämpande åskådningar och uppfattningar. I frågor, där det föreligger olika uppfattningar, skall skolans undervisning därför vara saklig och allsidig.

text: Skolan skall vara öppen för att skiljaktiga värderingar och åsikter framförs och hävda betydelsen av ett personligt engagemang. Samtidigt skall skolan hävda vår demokratis väsentliga värden och klart ta avstånd från allt som strider mot dessa. Skolan får alltså inte ställa sig neutral eller passiv i fråga om det demokratiska samhällets grundläggande värderingar. Skolan måste i stället medvetet verka för dessa värderingar och fostra eleverna till att respektera dem.

text: Riktlinjer för arbetet

text: I Innehåll och samverkan

text: Skolan - ett centrum för samarbete

text: Grundskolan är samhällets största insats för barn och ungdom. I den vistas alla i nio år. Den utgör därför ett naturligt centrum för en bred samverkan mellan föräldrar, elever och skolans personal, med förskola och fritidsverksamhet, med sociala myndigheter och yrkeslivet, med föreningar, organisationer, kulturinstitutioner och kulturarbetare.

text: Till skolstyrelsens uppgift hör att i samarbete med andra kommunala nämnder ta initiativ till och verka för gemensam planering i syfte att utnyttja befintliga resurser på bästa sätt.

text: Omtanke om elevernas psykiska och fysiska hälsa skall prägla skolans arbete och miljö. Såväl lärare som skolledning, elevvårdspersonal och annan personal skall i samverkan med elever och föräldrar verka för en god arbetsmiljö.

text: Skoldagen

text: All verksamhet under skoldagen skall präglas av skolans mål och har därför ett pedagogiskt syfte. Ett framgångsrikt arbete fordrar i skolan - liksom på andra arbetsplatser - en helhetssyn på all verksamhet. Denna kommer till uttryck bland annat i den samlade skoldagen.

text: Det ankommer på skolstyrelsen att besluta när samlad skoldag skall införas. Vid ett successivt genomförande beslutar skolstyrelsen också om vilka klasser som skall omfattas av samlad skoldag. Den beslutar dessutom om skoldagens längd inom de ramar skolförordningen anger. För verksamhet under skoldagen är skolstyrelsen huvudman. Så långt det är möjligt bör ansvaret dock vara decentraliserat till rektorsområde och arbetsenhet.

text: På mellanstadiet och högstadiet skall eleverna delta i fria aktiviteter i den utsträckning som anges i föreskrifter för timplanerna, även om samlad skoldag inte har införts. Beslut om samlad skoldag medför att kommunen därutöver skall svara för omsorg och aktiviteter även under den återstående del av skoldagen, som inte upptas av lektioner.

text: Skolarbetets inriktning och innehåll under lektionerna anges i kursplaner för olika ämnen och ämnesgrupper. Inom ramen för läroplanens riktlinjer och bestämmelser är det en uppgift för skolans personal och elever att med hjälp av de resurser som står till buds utforma den egna arbetsdagen. Skoldagens utformning ger också goda förutsättningar för information och diskussion om hur barnoch ungdomsfrågor kan lösas inom olika delar av kommunen.

text: Olika elevgrupper bör själva få svara för vissa program under skoldagen. Skolan bör dessutom engagera föräldrar, föreningar och representanter för t.ex. sociala organ, kultur- och fritidsförvaltning. Det är väsentligt att fritidshemmens lokaler och verksamhet naturligt kopplas till skoldagen. Fritidsgårdar, bibliotek och föreningslivets lokaler bör om möjligt utnyttjas så att ett rikt utbud och en god samverkan kan uppnås.

text: Skoldagen skall innehålla tid för avkoppling och vila. Alla har behov av att under fria former tala med varandra om upplevelser och händelser liksom av att tänka och bearbeta upplevelser i lugn och ro.

text: Som riktlinjer för planeringen av fria aktiviteter under skoldagen bör gälla:

text: att tillgodose och stimulera elevernas verksamhetsbehov, sociala kontaktbehov och behov av kulturell stimulans,

text: att stimulera elevernas egen föreningsverksamhet och därvid se till att den betraktas och behandlas som elevernas egen angelägenhet, organiserad och ledd av dem själva,

text: att stimulera till deltagande i skolans beslutsprocesser och gå eleverna tillhanda med hjälp och stöd i elevrådsarbetet,

cells: att bredda kännedomen om ortens förenings-, kultur- och och stimulera till engagemang och aktivt deltagande i

text: att bredda kontakterna med vuxna, verksamma utanför skolan,

text: att engagera elever i skilda åldrar och av olika kön i samma grupper,

cells: att speciellt söka engagera svagmotiverade elever och hos dem en positiv attityd till skolan,

cells: att utveckla ett naturligt och otvunget umgänge mellan elever vuxna.

text: att erbjuda en trygg omsorg om barnen i de lägre åldrarna,

text: Fria aktiviteter som en naturlig del av skolans verksamhet kan bli ett led, inte bara i utökad och förbättrad omsorg om eleverna, utan också i en förbättring av individualiserings- och stödmöjligheterna inom skolan. För att lyckas måste skolan både anknyta till existerande intressen och skapa nya, utvecklande intressen. Skolans personal och ledare i ungdomsföreningar och studieförbund måste på ett aktivt sätt medverka och informera eleverna om olika möjligheter. Många aktiviteter kan eleverna själva organisera och leda. Undersökningar har visat att eleverna ofta väljer slentrianmässigt och att valen styrs av tradition, kön och nöjesindustrins utbud. Skolan bör stimulera till nya grepp för att få variation och förnyelse. Id eburna, hobbybetonade, idrottsliga och estetiska verksamheter bör befrämjas liksom en inriktning på natur- och miljövårdsfrågor. Skolan skall förmedla kännedom om och kontakt med fritidsgrupper och organisationer utanför skolan. Därigenom kan den ge eleverna bestående intressen som kan leda till en meningsfull fritid. Ensidighet i urvalet bör skolan undvika genom att tillse att fria aktiviteter innehåller ett variationsrikt program under läsåret.

text: Verksamheten kan organiseras i många former. I det följande anges några av dem.

text: Tid bör anslås för gemensamma samlingar. Dessa kan innehålla information och diskussion, program med kulturella och sociala inslag, presentation av organisationer, föreningar och olika yrkesgrupper. Så långt möjligt bör de bygga på elevernas egna aktiviteter. De kan ordnas för en eller ett par arbetsenheter, för hela årskurser eller stadier och, där så är lämpligt och möjligt, för en hel skolenhet.

text: Inom varje klass bildar klassföreståndare och elever tillsammans ett klassråd. Klassrådets verksamhet är en viktig del av skolans reguljära arbete. Det kan - utom under lektioner - sammanträda under tid för morgonsamling och tid för fria aktiviteter. Till denna kan också förläggas elevernas egen föreningsverksamhet, t.ex. sammankomster med elevrådet.

text: Skolbiblioteket bör om möjligt vara tillgängligt under hela skoldagen. Där kan eleverna utveckla sina intressen genom att läsa böcker, tidningar och tidskrifter. Det är ofta skolans bästa utrymme för självständiga studier, för arbete i grupp eller studiecirkel. Kulturnämnd och kulturorganisationer bör kunna utnyttja skolan som forum för kulturaktiviteter, utställningar, sagostunder m.m.

text: Fria aktiviteter måste ge utrymme för elevernas eget ansvar för delar av arbetet inom skolan. Detta kan ske på många olika sätt och bör ges så stor omfattning som möjligt med hänsyn till elevernas förutsättningar och mognad. Elever och elevgrupper bör hjälpa till med dagliga göromål i skolan. De bör medverka i lokalvård, i biblioteks- och reproduktionsarbete och utföra enklare reparationer. De bör kunna svara för servering och dukning i samband med skolluncher. De kan - t.ex. samordnat med temaarbeten - arbeta med utformning av skolgården. Aktivitet och ansvar, inte en passiv serviceinställning, måste prägla elevernas roll i skolan.

text: Ett annat medel att utveckla en social ansvarskänsla och stärka sammanhållningen i skolan är fadderverksamhet. Äldre elever kan hjälpa yngre barn i förskolan, i undervisningen, i skolbiblioteket eller hjälpa nyinflyttade elever till rätta. Äldre elever bör få leda olika gruppaktiviteter. Klasser i högre årskurser kan ta hand om nya klasser i skolan, t.ex. i samband med skolstart och stadieövergångar. Elever bör kunna delta i planeringen och genomförandet av friluftsdagar och lägerskolor.

text: Under arbete i grupper, ledda av föreningar, lärare, fritidspersonal, kulturarbetare, föräldrar, elever och andra bör eleverna få möjligheter att utveckla olika intressen.

text: På lågstadiet kan man anknyta till vad eleverna är vana vid från tiden i förskolan. Gränserna mellan lektioner och fria aktiviteter kan bli flytande. Det kan upplevas positivt att under fria aktiviteter få tid att göra färdig en arbetsuppgift som påbörjats under lektionerna. Fri och skapande verksamhet, sång, musik, dramatik, arbete med bild, sagor och korta samlingsstudier stimulerar fantasi och känsla.

text: På mellanstadiet och högstadiet - och i många fall redan på lågstadiet - kan man samlas kring olika frågor som har sitt ursprung i lektionernas arbetsområden eller i teman och tillvalskurser. Det är också viktigt att man inom olika ämnen fortlöpande söker nya vägar och genom diskussioner, medverkan av kulturarbetare och föreningsföreträdare och läsning av litteratur ger eleverna stimulans till en berikande fritid utanför skoldagen.

text: Andra aktiviteter kan ha anknytning till allmänt idrottsliga, hobbybetonade, estetiska och id eburna intressen. Hit hör exempelvis lagidrotter, folkdans, bild- och formarbete, djurvård, orkesterspel, motorkunskap, modellbygge och maskinskrivning.

text: En tredje grupp av aktiviteter är de som organiseras av ledare för olika organisationer. Denna verksamhet är ofta medvetet profilerad. Den kan till en väsentlig del vara identisk med övriga aktiviteter men också vara en del av organisationernas ungdomsarbete. Till sitt innehåll måste den anpassas efter elevernas ålder och mognad. (Om samverkan skola - föreningar se s. 13 f.)

text: Ett omfattande inslag kan bli elevernas musikaliska sysselsättningar. För att möjliggöra elevdeltagande i ännu större omfattning än de fria aktiviteterna medger får rektor befria elever från lektioner under sammanlagt 20 undervisningstimmar per år för att de skall kunna delta i musikverksamhet.

text: Samverkan mellan skola och förskola

text: Skolledningen liksom personalen i förskolan har ett ansvar för att alla barn och föräldrar får kontakt med den skola där barnet skall börja. Vid skolstarten bör kontakten mellan hem och skola ske i samverkan med förskolan. Målet bör vara att övergången från förskola till skola blir så mjuk att barnen upplever verksamheten i de båda skolformerna som kontinuerlig.

text: De som arbetar i förskola och grundskola bör ta del av innehåll och arbetssätt i varandras skolformer. Genom studiebesök, gemensamma konfe renser och/eller arbete inom den andra skolformen bör man främja en samstämmighet i synen på arbetssätt och barns utveckling. För barn med annat hemspråk än svenska är detta speciellt viktigt, eftersom språkutvecklingen är beroende av att förskolans och skolans insatser för dessa barn är konsekventa och väl genomtänkta. De barn som skall börja skolan men inte går i förskola bör ägnas särskild uppmärksamhet.

text: I samverkan med föräldrar och förskola skall skolan söka förhindra att enskilda elever får problem vid skolstarten. Grupper av olika storlek och varierande arbetssätt ger möjlighet att anpassa skolan till elevernas skiftande mognad. Möjlighet för vissa barn att få börja skolan före sju års ålder regleras i skolförordningen. Uppskov med skolstarten får ske, om barnet inte har nått den mognad som fordras för att delta i undervisningen.Avgörande skall här vara föräldrarnas inställning och deras uppfattning om barnets behov. Om skolstarten skjuts upp ett år, skall barnet beredas plats i förskolan. Deltagande i förskolans verksamhet är då obligatoriskt.

text: Samverkan mellan skola och hem

text: Hemmet har det primära och huvudsakliga ansvaret för elevernas fostran och vård. Skolans verksamhet skall vara ett stöd för hemmet i en fostran utformad efter de grundläggande demokratiska värderingarna i vårt samhälle. Det kan vara av stor betydelse att skillnader i normer och uppfattningar i olika frågor blir diskuterade mellan skola och föräldrar så att man kan överbrygga eventuella motsättningar.

text: Det råder närvaroplikt i skolan. Föräldrar är skyldiga att övervaka att barnet fullgör sin skolgång. Om en elev måste vara frånvarande, t.ex. på grund av sjukdom, skall föräldrarna eller den hos vilken eleven vistas, snarast anmäla hindret till skolan. Frånvaro skall såvitt möjligt förhandsanmälas. I skolan fordras närvarokontroll och registrering för att föräldrarna skall kunna vara säkra på att eleven är i skolan under skoldagen. Ett sådant system skall ge möjlighet till snabb kontakt med hemmen. Skolan har ansvar för att hemmen underrättas, om förhandsanmälan inte skett, och för att frånvaro i mer betydande grad följs upp.

cells: Skolan skall understödja också samverkan mellan olika barns så att de tillsammans kan diskutera bl.a. skoldagens ordningsregler och insatser för elevernas fritid.

text: Om skolan skall kunna bidra till varje elevs positiva utveckling behöver den känna till elevens hela situation. Skolan bör därför hålla sig orienterad om elevens hemmiljö. Föräldrarna skall ges tillfälle att följa skolans arbete och bör få medverka i detta. Kontakten mellan skola och hem gynnas av att båda parter lär känna varandra. Ansvaret för att kontakter kommer till stånd vilar på skolan.

text: Skolan är skyldig att ta kontakt med föräldrarna till samtliga barn två gånger varje läsår. Klassföreståndaren har ansvar för dessa kontakter. De personliga samtalen och direktkontakten med föräldrarna är värdefulla. Kontakterna kan därför ske i form av enskilda samtal. Eleverna bör om möjligt få delta i dessa. Det är angeläget att hemspråkslärarna deltar i samtalen med invandrarbarn och deras föräldrar liksom att speciallärarna medverkar vid samtal om barn med särskilda svårigheter. Men också klassmöten kan vara betydelsefulla. Flera kontaktformer bör utvecklas och utnyttjas.

text: De enskilda samtalen har bl.a. till uppgift att i årskurserna 1-7 ersätta och i årskurserna 8 och 9 komplettera den information till föräldrarna som förr gavs huvudsakligen i form av betyg. Föräldrarna måste kunna följa sina barns studier och få veta hur barnen utvecklas. Lärarna skall vid dessa samtal söka ge en nyanserad bild av eleverna och inte begränsa samtalen enbart till elevernas studieresultat. De bör också utnyttja möjligheterna att få del av föräldrarnas kunskaper om och syn på sina barn så att skolans bild av eleverna kan bli så allsidig som möjligt.

text: Erfarenheten visar att det är svårt att få kontakt med alla föräldrar. Skolan måste då själv aktivt söka upp föräldrarna för att nå det nödvändiga samarbetet. Förstärkningsresursens icke undervisningsbundna del kan utnyttjas för att möjliggöra behövliga insatser.

text: Föräldrarnas kontakt med skolan bör inte inskränkas till ett par kontakttillfällen per år. Skolan har också en förpliktelse att regelbundet under elevernas studietid informera hemmen om grundskolans utformning, om läroplan och arbetssätt, om vilka möjligheter till fortsatt utbildning eller uppgifter inom arbetslivet som står till buds. Åhörardagar och gemensamma utflykter kan ge föräldrarna ytterligare inblick i skolans arbete.

text: Föräldrar är en tillgång i skolans arbete genom att de representerar en stor fond av erfarenhet och kunskap om olika yrken och verksamheter i samhället. De kan därmed aktivt bidra till elevernas utbildning genom att berätta om olika verksamheter, informera om sitt arbete, om hobbies och föreningar, underlätta studiebesök, ställa sig till förfogande för intervjuer eller organisera grupper under fria aktiviteter. De kan aktivt stödja lärarnas och elevernas arbete på att förbättra skolans miljö.

text: Samverkan mellan skola och föreningar

cells: Skolstyrelsen, eller på skolstyrelsens uppdrag efter samråd med berörda lärare ta bjuda in företrädare för insatser under och på lärare måste ha möjlighet att väl planera verksamheten både gäller tid och lokaler. Föreningarnas medverkan måste ske ramar som skoldag, resurser och tillgängliga lokaler

cells: skolledningen, skall initiativ till samverkan genom att föreningar. Föreningarna kan göra sina lektioner men främst under tiden för fria aktiviteter tid före eller efter skoldagen. Skolledningen och berörda vad inom de erbjuder.

cells: För all verksamhet under skoldagen gäller de allmänna målen skolan. Inom denna ram bör föreningarna själva få svara verksamhetens utformning under fria aktiviteter. bestämda program, exempelvis religiösa samfund föreningar, skall ha rätt att verka för sin skolstyrelsen och skolledningen att genom urvalet av

cells: för för Föreningar med och politiska uppfattning. Det åligger svara för balans och allsidighet föreningsaktiviteter.

text: I svensk demokrati spelar frivilliga organisationer och föreningar en stor roll. Skolan bör stödja de organisationer och folkrörelser och det fritidsliv som ungdomen själv organiserar, lika väl som skolan i sin tur får stöd från dem. Arbetet inom organisationer och föreningar kan ge skolan stimulans att pröva olika arbetsformer. Genom att eleverna under skoldagen får kontakt med närsamhällets föreningar kan de få impulser till meningsfyllda fritidsaktiviteter. Föreningarna kan i skolan möta elevernas behov av engagemang.

text: Det kan ibland inträffa att endast vissa politiska föreningar eller vissa trossamfund har möjlighet eller intresse att medverka i skolan. Detta får då inte hindra all verksamhet. I stället bör skolans lärare i tillräcklig omfattning på lektioner orientera om och belysa andra id eer, så att eleverna kan få en helhetsuppfattning baserad på en så allsidig information som möjligt. Strävan bör dock vara att föreningar med olika åskådningar själva medverkar i skolan.

text: Skolan och kulturlivet

text: Skolan kan göra många viktiga insatser på det kulturella området. Ansvaret för att förverkliga de kulturpolitiska uppgifterna vilar på skolans alla ämnen. Ett speciellt ansvar har dock de ämnen som har till uppgift att utveckla elevernas uttrycks- och kommunikationsförmåga i en strävan att skapa en god barn- och ungdomskultur. Genom undervisningen i t.ex. svenska, bild, musik, slöjd och idrott får alla elever grundläggande insikter i olika uttryck för mänskliga känslor, stämningar och erfarenheter. De får också en träning i eget skapande som är ett led i personlighetsutvecklingen. De konstnärliga uttrycksmedlen, i form av t.ex. teater och bild, utgör viktiga medel för att göra stoffet levande i olika ämnen och för att redovisa arbetsresultat och uttrycka opinioner. Temastudier underlättar verksamheter som drama och film. I arbetet med tema är biblioteken en viktig resurs.

text: Skolans roll som kulturcentrum bör emellertid inte begränsas till den obligatoriska undervisningen. Genom skolan skall eleverna också komma i kontakt med olika kulturyttringar såsom konserter, teaterföreställningar, filmförevisningar och konstutställningar. Eftersom skolan omfattar alla barn och ungdomar motverkar man att många kulturevenemang annars bara når vissa grupper.

text: Inom ramen för tillval eller olika fria aktiviteter kan eleverna, mer ingående få utveckla sina intressen inom olika kulturområden. Medel för viss frivillig musikundervisning bedriven av grundskolans musiklärare ingår i förstärkningsresursen. Samverkan med det fria organisationslivet och den kommunala musikskolan kan också betyda mycket. Under fria aktiviteter finns, liksom under lektioner, möjligheter för kulturarbetare av skilda slag att medverka i skolan. Grupper kring teater, film, bild och dans kan anordnas av skolan. Olika elevgrupper på skolan bör få möjlighet att gå ut med egna program till andra klasser, stadier eller skolor. Detta kan ofta vara ett bra sätt att medverka till att bearbeta olika problem i skolan, t.ex. kring mobbning och kring frågor om alkohol och narkotika.

text: Skolan och arbetslivet

cells: Skolledningen skall ta initiativ för att söka få till stånd bred samverkan som möjligt. Många med specialkompetens yrkeserfarenhet av olika arbetsmiljöer kan därigenom undervisningen i skolan. Lärarnas arbete kan medverkan av t.ex. arbetare och arbetsgivare och arbetstagare, aktiv medverkan från vara en stor verksamheter. Äldre människor kan genom att skildra arbetsliv Den insatser.

cells: en så och medverka i kompletteras genom tjänstemän, företrädare för skyddsombud och skyddsingenjörer. En arbetsförmedlingarna är naturlig. Föräldrar kan tillgång för skolan om de kan komma och berätta om olika förr i tiden ge eleverna perspektiv på dagens situation. icke lärarbundna delen av förstärkningsresursen möjliggör

text: Skolan måste arbeta i samverkan med näringslivet och med arbetslivet i övrigt. Det innebär att skolan bedriver en del av sin verksamhet utanför skolbyggnaderna i form av studiebesök och exkursioner och som praktisk arbetslivsorientering. Skolan arbetar vidare med material och exempel från arbetslivet. De förhållanden som råder där skall så långt möjligt konkretiseras i undervisningen. Detta betyder att också andra än de som är anställda i skolan skall kunna medverka i arbetet både under lektioner och i fria aktiviteter.

text: Under tiden i grundskolan skall eleverna genom skolans försorg få en praktisk arbetslivsorientering. Till den skall anslås upp till tio veckor. Den omfattningen kan emellertid inte uppnås omedelbart i varje kommun, bl.a. av det skälet att det kan vara svårt att få fram tillräckligt antal platser för verksamheten. Den praktiska arbetslivsorienteringen skall dock omfatta minst sex veckor för varje elev under hela grundskoletiden.

cells: Arbetslivsorienteringen skall liksom skolans övriga motverka sådana begränsningar i studie- och traditionellt könsrolls- och kulturell bakgrund. Den skall i familj, arbetsliv och samhälle i övrigt.

cells: verksamhet yrkesvalet, som beror på statustänkande eller social och inriktas mot jämställdhet mellan könen

text: Genom arbetslivsorienteringen och genom skolans studie- och yrkesorientering skall eleverna tillägna sig kunskap om olika verksamhetsområden, arbetsmiljöer, arbetsuppgifter och yrken och om arbetets betydelse för människorna och samhället. De skall skaffa sig insikt i partsförhållandena i arbetslivet, i de olika synsätt och intressen, som parterna företräder, och kunskaper om lagar och avtal, om arbetsgivares och arbetstagares rättigheter och skyldigheter, om sambanden mellan dessa faktorer och om företagsamhetens förutsättningar. De skall få kunskap om arbetsförmedlingarnas uppgifter och service till arbetssökande och arbetsgivare. I skolan skall eleverna i olika ämnen få möjligheter att bearbeta sina erfarenheter, så att dessa kan bidra till ett väl övervägt studie och yrkesval.

cells: I årskurs 9 skall studie- och yrkesorienteringen genom elevernas direkta kontakter med samband med intagningen till studie- och särskilda behov av vägledning inför val av utbildning och av med arbetslivet.

cells: intensifieras, bl.a. olika utbildningsvägar. I gymnasieskolan och den uppsökande yrkesorienteringen måste skolan tillgodose vissa elevers kontakt

text: Arbetslivsorienteringen är liksom övrig studie- och yrkesorientering i vid mening en angelägenhet för alla i skolan. Den skall i olika former ingå i skolans verksamhet från första till sista årskursen och i övergången från skola till arbetsliv. Kunskaper om arbetslivet och arbetsmarknaden kan förvärvas både genom praktisk verksamhet inom och utom skolan och genom undervisningen i skolans olika ämnen. All arbetslivserfarenhet - också elevernas egen från fritid och ferier - bör tillvaratas i skolarbetet. Även skolans eget arbetsliv och de olika personalgruppernas uppgifter och situation bör således uppmärksammas.

cells: Genom arbetslivsorienteringen skall elever under minst veckolånga perioder skaffa sig föl jande tre

cells: högstadietiden genom erfarenheter från var och en av arbetslivssektorer:

cells: -Handel, kommunikation, service, jord- och skogsbruk

cells: -Kontor och förvaltning, vård och undervisning.

cells: Skolan skall därvid verka för att eleverna kombinerar valen tre sektorerna på ett sådant sätt, att kvinnodominerade yrken och flickor i

cells: inom de de ger pojkar inblick i mansdominerade.

cells: Målen för olika ämnen eller ämnesgrupper anger studiernas och de begrepp, som varje elev skall få insikt i, väsentliga färdigheter eleven skall få lära sig

cells: I olika huvudmoment anges stoff, som belyser begreppen och eleverna skall arbeta med, liksom olika vägar att öva Lärare och elever kan därutöver också välja att stoffområden, som gör eleverna förtrogna med målen.

cells: som färdigheter. arbeta med andra de begrepp som anges i

text: De direkta arbetslivskontakterna skall ske i form av studiebesök och längre perioder under vilka eleverna aktivt deltar i verksamheten på arbetsplatserna. Skolstyrelsen skall besluta om arbetslivskontakternas sammanlagda längd inom ramen sex till tio veckor och om deras förläggning inom stadier och årskurser. Besluten skall förberedas i det lokala planerings rådet (SSA-rådet).

text: Planeringen i klasserna - eller i arbetsenheterna eller i andra former som skolan själv väljer - innebär att lärare och elever avgör hur lång tid de vill ägna åt olika moment, i vilken ordning de skall ta upp olika frågor, med vilka metoder frågorna skall bearbetas och vilka läromedel man kan använda.

text: Men dessutom måste lärarna i planeringen tillsammans med eleverna ange vilka insikter i en fråga eller vilka färdigheter som man vill ha uppnått efter en viss tid. För elevernas motivation är det centralt att de har näraliggande, klara etappmål att sträva emot. De måste kunna uppleva att de lyckas, lär sig något och gör framsteg. Det är också viktigt att motivet för att lära sig en viss bestämd kunskap klargörs. Diffus orientering är förödande för motivationen. Eftersom planeringen görs gemensamt av lärare och elever, kan läraren ta hänsyn till elevernas olika förutsättningar. Vid planeringen måste man utgå från de centrala begreppen i målen och från kursplanernas huvudmoment. Först därefter bör valet av lämpliga läromedel - studiebesök, lärobok, tidningar, experiment - komma in.

text: Vid den konkreta planeringen i skolan skall man utgå från den tid som står till förfogande. Har man kommit överens om att en del av tiden i ett ämne skall anslås till temaarbeten, måste stoffmängden i övrigt anpassas därefter. Tillräcklig tid måste avsättas för praktisk tillämpning, för att bearbeta aktuellt stoff och för ett undersökande arbetssätt. Att skaffa sig kunskaper genom att läsa är både nödvändigt och önskvärt, men skolarbetet får inte begränsas till enbart bokliga studier för att möjliggöra presentation av mer stoff. Utgångspunkten bör så långt möjligt vara iakttagelser och experiment.

text: Urvalsprinciper

text: Mängden av fakta är oändlig. Fonden av kunskaper - insikter i samband mellan olika fakta - är överväldigande och ökas genom forskningens framsteg för varje dag. De färdigheter vi behöver behärska är också av många slag och ställer stora krav på övning. Inom skolan måste därför göras ett strängt begränsat urval av lärostoff.

cells: Men även inom ett huvudmoment måste lärare och elever göra av stoff. Följande principer bör vara till

cells: -Lärare och elever måste söka komma överens om den kärna av som är nödvändig för alla att känna till i dagens behövs för fortsatta studier. Arbetet bör säkert behärskar denna grundkurs. kunskaper som gör det tillvalskurser, fortsatta

cells: kunskaper samhälle och som inriktas på att alla elever Därigenom får de en fond av fasta lättare för dem att arbeta på egen hand inom teman och fria aktiviteter och senare i arbete och studier.

cells: -Läromedel innehåller därutöver också mängder av i övrigt kunskaper för fördjupningsuppgifter i olika inte förväxlas med de nödvändiga

cells: önskvärda sammanhang. Dessa får baskunskaperna.

text: Ett sådant urval är redan gjort i de olika ämnenas och ämnesgruppernas mål. Huvudmomenten innebär ytterligare en begränsning genom att de anvisar väsentliga områden som belyser målen.

text: -Tillfällen till övning av grundläggande färdigheter att tala, läsa, skriva och räkna skall ges eleverna i många ämnen. Träningen får inte ensidigt koncentreras till svenska och matematik. Sakprosa sysslar eleverna främst med i andra ämnen än svenska. Skriv- och räkneuppgifter hör hemma inom en grupp av ämnen. Att kunna uttrycka sig med hjälp av bild är på samma sätt en färdighet som berör många ämnen. Detsamma gäller de grundläggande studietekniska färdigheterna.

text: Att kommunikationsfärdigheterna ges en central plats innebär på intet sätt att de skall tränas isolerat och utanför motiverande sammanhang under lektionerna. Skrivträning bör självklart inte gälla stoff utan intresse för eleverna. Uttrycksförmåga är beroende av vetande. Eleverna lär sig använda ord samtidigt som de lär sig begrepp och ställer frågor. Språket utformas i ett samspel med andra människor. Barns arbete med bilder, med litteratur och drama, med konstnärliga uttrycksmedel över huvud taget främjar deras språkutveckling. Betoningen av färdigheter får således inte leda till en ensidig metodik med isolerade, formella övningar.

cells: -Eleverna bör inom ramen för olika ämnen få rikliga bearbeta etiska frågeställningar och ges på positiva insatser och

cells: tillfällen att konflikter. Exempel bör därvid möjligheter.

text: -Vardagskunskaper och vardagsfärdigheter skall spela en stor roll i skolan. Dit hör kunskaper som berör hushåll, familj, samlevnadsfrågor och teknik liksom exempelvis förmågan att kunna skriva maskin. Eleverna måste som konsumenter kunna kritiskt värdera de varor och budskap de utsätts för. Mer traditionellt stoff kan behöva vika för att skolan tillräckligt skall kunna anknyta till den verklighet, som dagligen omger eleverna.

text: -Internationella förbindelser spelar en allt större roll. Det är nödvändigt att i skolan välja stoff som låter eleverna inse vårt samhälles internationella beroende och därmed vikten av internationella kontakter och internationellt samarbete. Samhällsorienterande ämnen, bild och musik spelar liksom litteraturläsning stor roll. Invandrarelever och deras föräldrar kan vara en stor tillgång för att förmedla kännedom om andra länders kultur. Det är skolans uppgift att fostra eleverna så att de känner solidaritet med andra länder, folkslag och kulturer. Det är också skolans uppgift att fostra eleverna att förstå och känna samhörighet med minoritetsgrupper inom vårt eget land. Skolan måste göra aktiva insatser för att eleverna skall förstå utvecklingsländernas problem och vårt beroende av dessa länder.

text: Saklighet och allsidighet

text: Urvalet och behandlingen av stoff i alla ämnen skall präglas av saklighet och allsidighet.

text: Genom att göra undervisningen saklig och allsidig uppfyller skolan på bästa sätt kravet på objektivitet. Därigenom fostras eleverna till att utveckla ett självständigt och kritiskt betraktelsesätt och en vilja till saklig bedömning. De stimuleras till ett personligt engagemang och ett fördjupat intresse.

cells: Det är viktigt att skolan skiljer på innebörden i begreppen och allsidighet och på deras tillämpningsområden.

text: Kravet på saklighet och allsidighet måste beaktas jämsides med andra krav som kan och bör ställas på både lärare, undervisning och läromedel. Ett pedagogiskt krav är exempelvis att tryckta läromedel skall vara skrivna på ett medryckande och livfullt sätt och stimulera till kritisk debatt. Ett annat krav som alltid är aktuellt i forskning, undervisning och nyhetsförmedling är att stoffet skall vara väsentligt och relevant.

text: Läraren skall undvika tendentiös framställning. Innebörden i mångtydiga och vaga begrepp skall klargöras. Läraren måste avhålla sig från att använda tendentiösa beskrivningar och att själv dra förhastade slutsatser. En beskrivning bryter mot denna norm om vissa saker utelämnas och andra framhävs och om framställningen därigenom ger eleverna en skev eller direkt felaktig bild av det som framställs. En färgad beskrivning tjänar ''sändarens'' intresse (t.ex. propaganda, indoktrinering, viss typ av re klam).

text: Allsidighet innebär bl.a. följande.

text: Stoffurvalet skall vara sådant att centrala problem för ämnet, arbetsområdet eller projektet lyfts fram. Undervisningen skall återspegla den dynamik som utmärker olika skeenden. Det är således inte till fyllest att undervisningen tar upp yttre förhållanden och formella ting och tekniker. Den måste dessutom sträva efter att nå "insidan" i varje skeende. Det kan ske bl.a. genom att skolan låter representanter för samfund, partier, organisationer, författare, konstnärer osv. själva presentera sina åskådningar och uppfattningar.

text: Skiljaktiga uppfattningar liksom problem och svårigheter skall öppet redovisas och bearbetas. Värderingar får förekomma. Samhällsfrågor är t.ex. aldrig värderingsfria. Men det skall alltid klart framgå vem det är som står för dem. Så har t.ex. läraren rätt att uttrycka egna värderingar om det klart framgår att de är personliga. Eleverna får inte vilseledas genom uttryck som ''man'', ''torde'', ''anses ofta'', osv.

text: Också våra gemensamma, grundläggande värderingar måste diskuteras. Konflikter mellan mål och verklighet skall belysas med material av olika slag och frågeställningar kring detta skall bearbetas.

cells: Inom alla ämnen i skolan måste lärare och elever göra klart vad som är värderingsfrågor i den meningen att man dem genom att inta en värderande

cells: Den som skall ta ställning till värderingsfrågor behöver kunskaper. Genom tillämpningsövningar bör skolan hjälpa inse detta. Kravet på saklighet och allsidighet även får veta och får insikt i hur man olika värdeståndpunkter. Det gör hör till saken och är motiverade att med

cells: goda eleverna att innebär att eleverna rationellt argumenterar för man, när man använder argument som hållbara. Målet bör vara att eleverna blir självständigt ta ställning med respekt för fakta och öppenhet för sakliga argument.

text: Det är en viktig uppgift för läraren att klargöra för eleverna vad som är kontroversiellt resp. okontroversiellt i sakfrågor liksom i värderings- och normfrågor och redovisa de argument som kan finnas för att inta en viss ståndpunkt.

text: Personligt ställningstagande är elevens eget ansvar. Skolans ansvar är att det underlag som detta ställningstagande grundas på skall vara sakligt och opartiskt.

text: I skolan skall människor med personligt engagemang kunna stimulera barn och ungdomar till personligt ställningstagande. Företrädare för olika föreningar och trossamfund kan medverka i skolans arbete. Kravet på saklighet och allsidighet gäller då det samlade utbudet, för vilket skolstyrelse och skolledning har ansvaret (se s. 13).

text: Skolan är alltid skyldig att klargöra och hålla fast vid de grundläggande demokratiska värderingar som skolan skall söka förmå alla barn och ungdomar att omfatta (se s. 5). Skolan skall ta klart avstånd från allt som strider mot dessa värderingar.

text: Konflikter och konfliktlösningar

cells: Diskussion om konflikter och konfliktlösningar skall utgöra naturligt inslag i många sammanhang i skolans gäller inte enbart när skolan tar upp fred, om lag och rätt och när man är aktuellt i alla ämnen, diskuterar och regelsystem

cells: ett undervisning. Detta frågor om totalförsvar och behandlar livsåskådningsfrågor. Det i klassråd och i andra sammanhang, när man bearbetar relationer mellan människor och de människor tillsammans skapar.

text: Saklighet och allsidighet fordrar att samhället inte framställs som konfliktlöst och harmoniskt. I stället är det viktigt att barn får klart för sig sambandet mellan å ena sidan mänskliga, sociala och nationella konflikter och å andra sidan aggression, våld och krig. Skolan måste göra eleverna medvetna om att människor lever under olika ekonomiska, sociala och kulturella förhållanden och att motsättningar därigenom kan uppkomma mellan olika grupper.

cells: Detta kan ske i fördjupningsstudier på alla stadier, eller i grupp. Men inom skolan finns dessutom en avsedd enbart för elevernas fria

cells: individuellt betydande sektor studieval.

text: För att kunna skapa och vidmakthålla motivation är det nödvändigt att skolan i betydande utsträckning går elevernas intressen till mötes liksom att skolan stimulerar eleverna att utveckla olika intressen. Den enskilda skolan och arbetet i den enskilda klassen måste därför så långt möjligt kunna anpassas efter de intressen som eleverna har eller som lärarna förmår ge dem. Det är därför från denna synpunkt viktigt att det finns betydande möjligheter inom skolan att lokalt utforma program och kurser.

text: På både låg- och mellanstadierna kan lärare och elever komma överens om att avsätta tid för temaarbeten. På mellanstadiet skall dessutom förekomma tid motsvarande två stadieveckotimmar för fria aktiviteter.

text: Med stadieveckotimme menas summan av de veckotimmar som kan förekomma i ett stadiums tre årskurser.

text: På högstadiet skall fria aktiviteter omfatta tid motsvarande fem stadieveckotimmar. Temastudier är på högstadiet obligatoriska och skall som riktvärde omfatta tolv stadieveckotimmar. Dessutom finns på högstadiet elva stadieveckotimmar avsatta för tillval.

cells: På förslag av rektor beslutar skolstyrelsen i varje kommun kurser som skall kunna väljas inom tillvalsblocket. sitt förslag efter samråd med personal, inom dessa kurser skall präglas övriga verksamhet.

cells: vilka Rektor skall avge föräldrar och elever. Arbetet av samma målmedvetenhet som skolans

cells: Treåriga kurser i tyska och franska skall alltid erbjudas. skall anordnas om antalet elever som väljer fem. För övriga kurser finns ingen Tillgängliga resurser måste här stort utbud av kurser som är möjligt.

cells: Kurserna respektive språk är lägst gräns för lägsta elevantal. som inom andra områden avgöra hur

text: Tillval

text: Kursernas längd kan variera från en termin till tre år. Inom det erbjudna utbudet av kurser har föräldrar och elever fritt val. Inför varje nytt läsår skall finnas möjlighet till omval. Den elev som väljer terminskurser måste således välja för både höst- och vårtermin samtidigt, såvida skolans behov av planering fordrar detta.

cells: Vad som skall studeras i de olika tillvalskurserna skall kursplan. För den lokala skolenheten avger rektor kursplan efter samråd med berörda lärare och ha utarbetats på den lokala skolan, av länsskolnämnden. SÖ har som hjälp för modeller för vissa

cells: anges i en förslag till elever. Kursplanen kan skolstyrelsen eller av det lokala arbetet tagit fram kursplaner.

cells: Länsskolnämnden fastställer kursplan, som är utarbetad av eller skolstyrelse.

text: Även språkkursernas längd kan variera. Utöver de treåriga kurserna i tyska och franska kan man således erbjuda kurser i dessa - eller andra språk - som också är kortare än tre år.

text: Kurserna - med undantag av kurser i språk - skall utgöra en fördjupning av eller intresseprofilering inom några moment i två eller flera ämnen. De kan ges en starkt praktisk anknytning genom att bygga på moment ur exempelvis slöjd, teknik och hemkunskap. De kan belysa miljövårdsfrågor (teknik, biologi, geografi, samhällskunskap), eller friskvård (hemkunskap, idrott, biologi, kemi). Maskinskrivning kan ingå i kombination med andra tekniskt- praktiska vardagsfärdigheter. Bostads- och miljökunskap (hemkunskap, historia, teknik, slöjd) fritt skapande (svenska, bild, musik) är exempel på andra möjliga kombinationer.

text: Kurserna skall vara så inriktade att de inte kan förutses få en mycket sned könsfördelning. Skulle detta ändå bli fallet och utökad information inte ger resultat skall kursplanen omarbetas. Kurserna får inte heller utformas så att de utgör parallell- eller överkurser till de obligatoriska ämnena, exempelvis matematik, vilket snabbt skulle kunna leda till en nivågruppering på de vanliga lektionerna i ämnet.

text: Tema

cells: Arbetsenhetskonferensen skall föreslå hur tiden för läggas ut på skilda ämnen eller ämnesgrupper. så god tid att skolledningen kan utgå Om man redan på våren före det för temastudier skall efter att ägna långa, sammanhängande pass åt temastudierna. tiden för temastudier periodläser och veckor under läsåret får sig åt mer

cells: temastudier bör Förslagen bör avges i från dem vid schemaläggningen. aktuella läsåret beslutar, hur tiden disponeras, bör schemaläggningen kunna anpassas temaplaneringen. Det bör då utan större svårighet vara omfattande arbetsuppgifter.

cells: möjligt Om man under koncentrerar arbetet till vissa eleverna ytterligare möjligheter att ägna

text: Temastudier är fördjupningsuppgifter som lärare och elever väljer att utföra inom de obligatoriska ämnenas ram. Tid skall stå till förfogande för detta. På högstadiet gäller tolv stadieveckotimmar som ett riktvärde.

text: Vanan att arbeta med sådana större uppgifter bör successivt byggas upp hos eleverna under skolåren.

text: Innehållet i ett tema skall hålla sig inom ramen för huvudmomenten i det eller de berörda ämnena. Men arbetet skall syfta till fördjupning inom ett begränsat område, ge eleverna möjlighet att tillämpa också tidskrävande arbetsmetoder och planera och ta ansvar för en större arbetsuppgift.

cells: Om elever och lärare så önskar kan arbetet ha en uppläggning. Det är betydelsefullt att man lokal planering underlättar för de lärare sådan samlad undervisning.

cells: ämnesövergripande genom och elever som väljer en

text: Det tematiska arbetet kan vara gemensamt för flera årskurser, för en arbetsenhet, för en klass eller bestå av olika studier utförda av skilda elev grupper. Antalet samtidigt studerade teman i en arbetsenhet eller klass blir beroende av hur många skilda arbeten som ett arbetslag eller en lärare anser sig kunna handleda samtidigt.

text: Flera olika teman bör behandlas under ett läsår. Inget hindrar att eleverna väljer att fortsätta arbetet med temauppgifter under den icke timplanebundna delen av skoldagen. Tvärtom är det angeläget att knyta ihop temastudier och fria aktiviteter och därmed också befrämja ett samarbete mellan lärare och ledare från föreningar eller organisationer.

text: Fria aktiviteter

cells: Skoldagens utformning och de fria aktiviteterna har

text: Skolstyrelsen ansvarar för de fria aktiviteterna under skoldagen. För dessa avsätts på mellanstadiet tid som motsvarar två stadieveckotimmar, på högstadiet tid motsvarande fem stadieveckotimmar. Om kommunen infört samlad skoldag avsätts för fria aktiviteter dessutom övrig icke timplanebunden tid under skoldagen.

cells: De för skolan gemensamma målen och riktlinjerna för arbetsformer gäller också för syo. Syo kan till information som ges vid vissa föreställningar formas under en påverkar eleverna redan intressen, värderingar om skaffa och utvärdera informationer och om hur man klargör valalternativ och motivet för olika val har avgörande eleven tar ställning till studieväg eller

cells: arbetssätt och därför inte inskränkas valtillfällen. Attityder och lång utvecklingsprocess, och skolan från första årskursen. Självkännedom, av olika arbeten och roller, föreställningar utbildningsväsendet och arbetsmarknaden, kunskaper om hur man

text: Studie- och yrkesorientering (syo) är det sammanfattande begreppet för inslag i undervisningen som särskilt syftar till att ge eleverna förberedelse för framtida yrkesval och kunskaper om arbetslivet. Syo är en del av skolans undervisningsprogram. I skolans arbetsplan (se s. 39) skall finnas en planering av hur orienteringen skall genomföras i skolans ämnen och dess övriga verksamhet. Syons målsättning kan uppnås först när syostoffet blir ett naturligt inslag i alla ämnen och därmed allas gemensamma ansvar. Skolan bör också ta till vara de kunskaper om arbetslivet som finns hos elevernas föräldrar.

text: Skolan skall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Skolledningen har ett speciellt ansvar för att material om könsrollsfrågor tillförs skolan och för att läroplanens syfte i detta avseende förverkligas. Skolan bör på olika sätt stimulera eleverna att välja yrke och vuxenroll oberoende av traditionella könsrollsföreställningar och den bild av könsrollerna som massmedia ofta förser oss med. Skolan bör därvid också uppmärksamma de faktiska skillnader i löne- och arbetsvillkor som ännu bidrar till att konservera könsbundna val.

text: Skolan skall utveckla elevernas förmåga att pröva kritiskt och självständigt och motstå tendentiös påverkan. Detta mål bör ständigt aktualiseras i syo, inte minst i syo som riktar sig till klasser eller grupper och i praktisk arbetslivsorientering. Den kritiska inställningen innebär bl.a. att eleverna lär sig ifrågasätta det teoretiska underlaget för och urvalet av fakta i informationen. De måste t.ex. bli medvetna om osäkerheten i prognoser och kritiska mot kategoriska uttalanden om utvecklingen på arbetsmarknaden. Skolan bör alltid redovisa källan för informationen och diskutera, hur syftet medvetet eller omedvetet färgar urvalet eller framställningen. Den kritiskt analyserande inställningen innebär också att eleverna i samband med studiebesök, hemuppgifter och praktisk arbetslivsorientering ställer frågor och skaffar fram fakta, som belyser de sociala relationer på arbetsplatser, värderingar bland olika grupper, problem såsom målsättning för verksamheten, lönerelationer, yrkens status, förhållandet överordnad-underordnad, könsroller etc. och sedan diskuterar dessa frågor och relaterar dem till det egna yrkesvalet.

text: Skolan har ett speciellt ansvar för dem som av fysiska, psykiska och andra skäl har svårigheter i skolarbetet. Skolans personal måste därför ägna speciell omsorg åt dem också i syoarbetet. Även invandrarbarnen liksom deras föräldrar har ofta särskilt behov av syo.

cells: Syo skall i princip bedrivas i samma arbetsformer och med arbetssätt som skolans övriga verksamhet. Den måste elevernas verklighetsuppfattning och successivt perspektiv. sträva efter elevaktivitet och inslag i klass- eller ge underlag

cells: samma anknyta till vidga deras Den måste utnyttja ett undersökande för uppgifter i temastudier och temadagar.

cells: arbetssätt och individualisering. Den kan utgöra gruppundervisning och i individuellt arbete och

text: Arbetssätt

text: En viktig roll spelar elevens samtal med lärarna och syo-funktionären kring intressen och framtidsplaner. Genom lärostoffet i många olika ämnen, genom insatser av dem som arbetar ute i samhället - fackliga företrädare och representanter för näringslivet, den offentliga sektorn och föräldrar genom studiebesök och praktisk arbetslivsorientering skall eleverna under skolåren få en alltmer omfattande insikt i studie- och yrkesliv. Samtalen kan på detta sätt bidra till att den enskilde eleven efterfrågar utbildning och upplever den som väsentlig.

text: Skolan bör uppmuntra individens egen aktivitet, självanalys och bedömning av valalternativ. Därigenom ökar elevens möjlighet att klara valsituationer och att ändra utbildningsoch yrkesvalet, t.ex. när studie- och yrkesplanerna på grund av yttre omständigheter eller ändrad intresseinriktning måste modifieras. Den som ger den enskilda studie- och yrkesvägledningen bör dock inte förhålla sig passiv. Om lärare och syofunktionärer bara fungerar som förmedlare av information som efterfrågas, blir syo inte någon stark motvikt mot inflytande från hemmiljö, kamrater, massmedier etc. Syo bör motverka att yrkesvalet begränsas av t.ex. social bakgrund, kön eller elevens bristande motivation att analysera sin situation, även om detta leder till ifrågasättande av ett beslut som eleven fattat och gör valet svårare, eftersom alternativen ökar.

cells: Det enskilda studie- och yrkesvägledningssamtalet är eleverna och givetvis också för föräldrarna. efter att nå så många som möjligt, inte utan också genom uppsökande

cells: frivilligt för Men skolan bör sträva enbart med tryckt material verksamhet.

cells: Syo fordrar liksom övriga moment i skolans undervisning tillgång till tryckt material. Eleverna skall därför i boksamlingar kunna finna vad de behöver i fråga om speciell information.

cells: Skolledningen har ansvaret för att syo planeras och del av skolans arbetsplan. Om särskild i skolförordningen.

cells: utvärderas som en planeringskonferens föreskrivs

text: Syo har en informerande och klarläggande roll. Men detta får således inte hindra lärare och syofunktionärer att ge elever och föräldrar råd. Rådgivning är en naturlig del av ett förtroendefullt samarbete mellan hem och skola. Lika naturligt bör det vara att skolan aldrig försöker påtrycka elever och föräldrar sin uppfattning.

text: Skolans lärare skall i skilda ämnen låta eleverna söka kunskaper och träna färdigheter av betydelse i sammanhanget. Det är exempelvis ett naturligt moment i språkundervisningen att göra eleverna uppmärksamma på betydelsen av språkkunskaper i olika yrken och studier och diskutera de olika yrken i vilka språkkunskaperna är nödvändiga för själva yrket. På samma naturliga sätt kan andra ämnen bidra till en allsidig orientering. Genom den praktiska arbetslivsorienteringen (se s. 14 ff) sker en omfattande samverkan med yrkeslivet utanför skolan. Denna medverkan från företag, myndigheter och organisationer m.m. är ett väsentligt inslag i studie- och yrkesorienteringen.

text: Skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog har särskild kännedom om elevens förutsättningar och behov. Syofunktionärens insatser är betydelsefulla för enskilda samtal, allmän information, kontaktarbete med mottagande skolor och med arbetsmarknadsmyndigheter. Men syo-funktionärerna bör också tillsammans med lärare diskutera och planera syons roll i skolans arbete. De kan därvid bidra med uppslag till undersökningar, temastudier, individuella uppgifter, utställningar och studiebesök.

text: Vidare studier och betyg

text: Grundskolan skall orientera elever om vidare studiemöjligheter, om innehåll och utformning av olika linjer och specialkurser inom gymnasieskolan, om olika former av vuxenutbildning, företagsutbildning och annan verksamhet. Genom tryckt material och annan allmän information, genom att personal och elever från andra utbildningar besöker grundskolan och genom studiebesök vid dessa skolor ökar elevernas möjligheter att träffa ett realistiskt och väl avvägt val med hänsyn till sina intressen och anlag. Skolan skall ge eleverna en allsidig bild av studierna på olika utbildningsvägar för att motverka att eleverna genom felval råkar ut för studiemisslyckanden och för att underlätta återkommande utbildning.

cells: Medelbetyget tre gäller för samtliga elever i landet. För enskilda klassen kommer däremot medelbetygen att kunna riksgenomsnittet. Standardprov ställs till riktningsgivare för betyget tre i tillvalskurser, som är bli

cells: den avvika från skolornas förfogande som svenska, matematik och engelska. I lokalt utformade, kan jämförelsemöjligheterna begränsade.

cells: I övervägande antalet fall behöver urval inte ske utan komma in på sina förstahandsval. För elevernas det emellertid nödvändigt att de att lärarna under hela föräldrar, redogör prestationer hans med andra elever.

cells: eleverna kan studievägledning är skriftliga betygen kompletteras med skoltiden muntligt, i samtal med elev och för hur de bedömer elevens utveckling. Elevens jämförs då med vad han eller hon tidigare gjort och med eller hennes egna förutsättningar. Eleven jämförs alltså inte

text: I vissa fall kommer antalet platser i den sökta utbildningen att vara otillräckligt i förhållande till antalet sökande. Intagningsnämnden måste då göra ett urval bland de sökande. Som central urvalsgrund måste betyg användas. Övriga urvalsgrunder är arbetslivserfarenhet, förutbildning, rangordning av val, upprepad ansökan samt könstillhörighet. Betyg skall därför sättas av skolans lärare i årskurserna 8 och 9, såväl höst- som vårtermin. Vårterminsbetyget avser hela läsåret och inbegriper även vad som behandlats under höstterminen. Betyg skall sättas i de ämnen eller ämnesgrupper som upptas på högstadiets timplan samt i tillvalskurser i årskurserna 8 och 9. Betygen skall ges i femgradig skala, där medelbetyget är tre. Någon given procentsats för de olika betygsgraderna skall inte finnas. Normalt skall dock antalet fyror och tvåor i en klass vara fler än antalet femmor respektive ettor.

text: Betyget utgör en bedömning av vad eleven vid betygsättningstillfället presterat. I betyget vägs samman prestationerna i olika delar av ett ämne eller en ämnesgrupp. Därvid bör kursplanernas accentuering av de olika momenten och deras omfattning vara vägledande. Brister på ett mindre viktigt område bör inte få sänka betyget i samma utsträckning, som om det gällt ett mera väsentligt. Betyg i vissa ämnen, där skriftliga prov ges, får inte göras beroende enbart av dessa prov. Samtliga prestationer skall inräknas, och läraren måste undvika att övervärdera sådana resultat som lättare än andra låter sig bedömas. Betygen skall också grunda sig på iakttagelser och anteckningar under hela högstadiet och inte enbart på intryck vid periodens slut. Även under läsår då betyg inte ges skall lärare föra anteckningar om elevernas arbete som underlag för samtal med elev och föräldrar.

text: Skolans uppföljningsansvar

text: Skolans ansvar för eleverna upphör inte då de lämnar den obligatoriska skolan. Skolstyrelsen skall bedriva uppföljande studie- och yrkesorientering för att stödja ungdomar, som inte har fyllt 18 år och som varken studerar eller har arbete. Studie och yrkesorienteringen skall bedrivas i syfte att ge dessa ungdomar möjlighet till arbete, praktik eller utbildning.

cells: De lokala planeringsråden (SSA-råden) skall biträda frågor om utbildningens anknytning till skall bl.a. planera och följa yrkesorienteringen.

cells: skolstyrelserna i arbetslivet. Planeringsråden den uppsökande studie- och

text: Skolstyrelsens övergripande uppföljningsansvar består till dess ungdomarna är 18 år. Skulle de dessförinnan sluta en anställning, är således skolstyrelsen skyldig att åter bedriva uppföljande studie- och yrkesorientering från den tidpunkt, då anställningen har upphört.

cells: Ämnesgränserna skall emellertid inte styra hur upp och planeras. Undervisningsfrågor ämnesvisa konferenser. övergripande mellan speciella för- och nackdelar.

cells: undervisningen läggs behandlas av klassråden eller i Därefter beslutar arbetsenhetskonferensen om planering och uppläggning. Lärare och elever kan välja olika sätt att disponera stoffet, där varje sätt har sina

text: Innehållet är i skolans kursplaner grupperat på ämnen. Inom orienterings ämnena är det ordnat i två block, samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen. Varje ämne eller ämnesblock har en bestämd tid tillmätt i skolans timplan för att garantera att stoff av olika slag blir beaktat i lika mån i alla svenska skolor.

cells: Samtidigt finns det betydande nackdelar. Alla människor - synnerhet barn - upplever inte verkligheten traditionella ämnesgränser. De om t.ex. vår bostad, berör flera konfliktområden historia, samhällskunskap, geografi och religionskunskap lär

cells: och i all systematiserad inom olika frågor vi ställer inför verkligheten, vår miljö, vår skola, vårt samliv med andra, traditionella ämnen. Situationen i aktuella ute i världen måste vi ofta förstå bl.a. utifrån vad oss.

text: Vid en utpräglad ämnesundervisning är ämnets område klart avgränsat inom den ram som huvudmomenten anger. Det har en egen systematik. Olika moment sammanhänger med och bygger på föregående. Detta kan ge reda och stadga åt undervisningen. Stoffet blir nära knutet till lärarnas utbildning, vilket underlättar en konkret och sakriktig behandling. Exemplen kan bli mer levande och engagerande. Det är lättare för läraren att fånga intressen och stimulera till en fördjupning i teman eller en vidareutveckling i fria aktiviteter, om han eller hon grundligt behärskar stoff och litteratur. Inom ämnena kan traditionell systematik ibland ersättas med arbetsområden som är överblickbara för eleverna.

text: Internationella studier har framhävt betydelsen av att naturvetenskap och teknik behandlas som en enhet vid undervisningen. Denna enhet måste framstå tydlig för eleverna både i början och vid slutet av ett avsnitt. Teori och tillämpning måste också vara intimt förbundna. En undervisning där detta samband inte ständigt framgår förfelar sitt syfte. Undervisningen måste vara en förberedelse för eleverna att spela en kritisk och aktiv roll i samhälls- och arbetsmiljö. Naturvetenskaplig-teknisk undervisning kan därför inte heller isoleras från samhällsvetenskaperna. Inte minst illustrerar energi- och miljöfrågorna detta.

text: Miljöfrågor och konsumentfrågor kan också med fördel belysas i ämnes övergripande arbetsområden som omfattar slöjd, hemkunskap och teknik. Sådana arbetsområden lämpar sig också utmärkt för att utveckla arbetssätt där teori och praktik varvas och där elevernas insatser kan inriktas på direkt produktiva uppgifter inom den egna skolmiljön. Jämställd hetsfrågor, samlevnadsfrågor och etiska problem bör belysas i samver kan mellan flera ämnen.

text: De fördelar som finns med samlade arbetsområden måste lärare och elever tillsammans väga mot nackdelar i form av organisatoriska svårigheter. Ibland måste man då välja mellan olika helhetsperspektiv. Ämnesbunden undervisning utesluter på intet sätt att stoffet grupperas i enheter som är omedelbart gripbara för eleverna, exempelvis historiska utvecklingslinjer, hembygdens historia, motiv i litteraturen, djuren i vår omvärld.

text: Arbetsformer och arbetssätt

text: Arbetsenheter

cells: Arbetsenheten behöver inte bestå av klasser ur samma exempelvis bilda en enhet av elever från Arbetsenheten kan också bestå av en sådan organisation ha yngre.

cells: årskurs. Man kan årskurserna 1, 2 och 3. klasser från olika stadier. Ofta kan stora fördelar. Äldre elever kan hjälpa

text: Inom rektorsområdet skall skolan vara indelad i arbetsenheter. Inom arbetsenheten är eleverna fördelade på klasser och under det dagliga arbetet också på grupper av olika storlek.

text: Arbetsenheter får inte bli enbart en administrativ indelning. Målet är att de skall kunna utvecklas till en liten skola inom den större skolans ram. De skall främja ett intimt samarbete mellan personal och elever.

cells: -Arbetsenheterna har en viktig roll i den pedagogiska bör planlägga den grundläggande insatser, utläggningen av teman m.m.

cells: planeringen. De färdighetsträningen, speciallärarnas

text: Väsentliga mål i skolans arbete uppnås lättare om inom rektorsområdena vissa uppgifter decentraliseras till arbetsenheterna. Exempel på sådana uppgifter är följande:

text: -Arbetsenheten är en naturlig ram för att diskutera och planera stödet till elever med svårigheter. Endast om man inte kan lösa en fråga inom arbetsenheten, t.ex. genom att samråda med föräldrar, tillämpa annan metodik, arbeta med annat stoff, arbeta i mindre grupp eller med individuella uppgifter etc., behöver problemet föras upp till skolans elevvårdskonferens.

text: I många fall är arbetsenheten den naturliga enheten för att komma överens om elevernas egna ansvarsområden och egna insatser i miljön liksom för att planera fria aktiviteter. Den är ofta en lämplig enhet för information till och diskussion med föräldrar i olika frågor.

text: Samrådet om den pedagogiska planeringen och om verksamheten under läsåret eller terminen bör resultera i en arbetsplan för arbetsenheten. Skyldigheten att planera undervisning och elevvårdsarbete inom arbetsenheten regleras i skolförordningen. Arbetsplanen skall uttrycka ett program och formulera mål och ambitioner på ett sådant sätt att man vid läsårets/terminens slut har möjlighet att värdera verksamheten och komma överens om eventuellt ändrade arbetssätt eller ambitioner inför en kommande verksamhetsperiod. Skolan skall på detta sätt söka sig fram genom samarbete och samråd mellan elever, personal och skolledning.

text: Att skolan är organiserad i arbetsenheter gör det lättare för lärare att samarbeta i arbetslag. Ett sådant samarbete mellan de vuxna i skolan är ett viktigt föredöme i praktisk demokrati för eleverna. Det är väsentligt för en konsekvent och målmedveten färdighetsträning i olika ämnen. Det är också avgörande för att man inom arbetsenhetens ram skall kunna ge stöd åt elever med svårigheter av skilda slag och för att den specialpedagogiska metodik, som speciallärarna är utbildade i, skall få så stor genomslagskraft som möjligt. Det är betydelsfullt för att kunna individualisera arbetssätt med skilda elevgrupper och för att kunna genomföra temauppgifter eller samlade arbetsområden. Samarbete i arbetslag ger också möjlighet till stöd och hjälp mellan lärare.

text: Ett gott samarbete mellan lärare och elever är avgörande för ett framgångsrikt arbete. Framför allt kommer samverkan till uttryck genom att man i det dagliga arbetet gemensamt planerar kurserna och söker komma överens om de konkreta mål man vill uppnå under en serie lektioner.

text: Samråd

text: Huvudsakligen sker samråd och samverkan i skolan i informella former. Men skolan behöver också vissa fastare samråds- och beslutsformer. I 3 kap. skolförordningen finns föreskrifter om obligatoriska konferenser och klassråd i skolan.

cells: I den pedagogiska planering till vilken rektor, eller den utser, kallar skall representanter för eleverna delta som personalen, på högstadiet med rätt för besluten. enbart representanter - väsentligt att presenterar.

cells: han/hon i samma antal eleverna att även delta i Kan planeringen ske i ett klassråd, där alla elever - inte deltar är detta att föredra. Det är diskussionen kan utgå från alternativ, som lärarna

text: I huvudsak ankommer det dock på varje rektorsområde att själv avgöra konferensplaneringen. Avsikten med den fria konferensplaneringen i skolorna är densamma som med den fria resursanvändningen, nämligen att man lokalt skall kunna besluta om verksamheten och utforma den realistiskt. Skolans arbetsplan (se s. 38 ff) bör ta upp denna fråga. Den pedagogiska planeringen kan göras konkret i samarbete med en bestämd elevgrupp - i arbetsenhet eller klass. I några fall kan man önska ta upp frågor som är gemensamma för ett ämne i flera arbetsenheter, på ett helt stadium eller i hela rektorsområdet, t.ex. frågor om tryckta läromedel. Konferensernas sammansättning måste då från fall till fall avpassas efter detta. I andra fall kan uppgiften gälla planeringen av tillvalsämnen eller fritidsverksamhet tillsammans med föreningar och föräldrar eller avse utformningen av friluftsdagar, gemensamma samlingar eller kulturinsatser i skolan, vilket fordrar konferenser av annat slag.

text: Om elevernas medverkan måste ske genom representanter, måste skolan se till att representanterna har möjlighet att i förväg diskutera med klasskamraterna. De skall sedan ha möjlighet att redovisa för sina kamrater vad man kommit fram till.

cells: Ett av skolans mål är att ge barn och ungdom en demokratisk Eleverna skall bl.a. tillsammans med kamrater kunna arbetsuppgifter, organisera redovisningar och ansvar för yngre kamrater som behöver hjälp en god skolmiljö. Eleverna behöver öva sig i rationellt och att bedöma tvärsäkra förenklade lösningar på att lyssna på olika inställning genom att själva praktisera den.

cells: fostran. fördela utställningar, ta och ta att argumentera påståenden och kritiskt granska komplicerade frågor. De måste vänja sig vid andras argument och förslag, även om dessa är mycket deras egna. De bör uppmuntras till en reflekterande

cells: Eleverna skall aktivt medverka i att utforma skolans Kollektiva arbetsuppgifter för olika elevgrupper främlingskap, motverka tendenser till ge elever ökat självförtroende. och ansvarstagande, bidrar åskådliggöra betydelsen av och regler.

cells: arbetsmiljö. är ägnade att bryta mobbning och skadegörelse och Verksamheter, som kräver samarbete på ett avgörande sätt till att demokratiskt beslutade överenskommelser

text: Elevernas ansvar

cells: Elevföreningar i skolan ger eleverna tillfälle att samlas gemensamma intressen. Eleverna får därigenom vana att sammanhang inom ett ordnat föreningsliv och lojalt följa de beslut som fattas i i demokratiska former verka bör uppmuntras att i fördela

cells: kring fungera i olika blir inställda på att demokratisk ordning men också att för ändring av vad de ogillar. Eleverna klassråd, elevråd och i elevorganisationer förtroendeposter jämnt på flickor och pojkar.

cells: Elevföreningarna kan vara av olika slag. De yngre eleverna hobbyklubbar och klassföreningar, de äldre kan föreningsverksamhet som omspänner ett rikt musik, läsning, dramatik, foto och nykterhetsfrågor samt dessa Skolan kan emellertid stödja och aktivera föreningsarbetet

cells: samlas i utveckla en register, t.ex. idrott, olika idéinriktade frågor, såsom religiösa och politiska frågor. Inte sällan har föreningar från tid till annan en ganska ojämn verksamhet. genom att

cells: låta föreningarna medverka i olika sammanhang - gemensamma samlingar, artiklar för en skoltidning, en utställning etc. - genom att ge ekonomiskt föreningsmedlemmar få olika särskilt intresserade lärare blir medlemmar i föreningen. I stor utsträckning bör inom sitt

cells: t.ex. med program vid stöd, genom att låta enskilda uppdrag och genom att, om så är möjligt, föreningar kunna ta initiativ till fria aktiviteter område.

cells: Produktionen av skoltidningar lär eleverna mycket om Ibland är dessa tidningar av relativt anspråkslöst ett uttryck för verksamhetslusten hos en kamratkrets eller är resultatet andra fall rör det sig en elevförening. representativt organ.

cells: samverkan. slag och närmast enskild elev eller i en viss av arbetsuppgifter inom något ämne. I om tidningar som redigeras av en klass eller Ibland utgör tidningen ett för skolan som helhet

text: Elevernas medverkan i skolans inre arbete kompletterar också deras arbetslivsorientering. Genom att t.ex. arbeta inom skolbiblioteken, medverka vid utformningen av närmiljön, leda grupper inom fria aktiviteter, arrangera utställningar, delta i skolans interna information genom elevtidningar och hjälpa yngre kamrater kan de få givande inblickar i hur en arbetsplats fungerar. I skolor, exempelvis i glesbygdsområden, som annars kan ha svårt att ordna en omfattande arbetslivsorientering utanför skolmiljön, kan även sådant internt arbete, som arbetsenheten organiserar, ingå i de veckor som avsätts för skolans arbetslivsorientering.

text: Arbetet med enkla, duplicerade tidningar eller mer genomarbetade, tryckta publikationer ger värdefulla erfarenheter, som skolan bör intressera sig för och stödja, bl.a. genom att ge de råd och den medverkan eleverna önskar få. Ingår klassföreståndare eller annan lärare i redaktionen kan de därigenom få en naturlig kontakt med eleverna utanför klassrummet. Dessutom kan skoltidningen många gånger stimulera elevernas förmåga att argumentera rationellt och klart i både tal och skrift i det vanliga skolarbetet.

cells: Däremot har skolan ingen anledning att med utrustning och stödja tidningar, som uppenbart arbetar mot skolans

text: Någon förhandsgranskning av skoltidningar får inte förekomma. Principen om det tryckta ordets frihet gäller också för skolan, oavsett det utförande tidningen erhåller.

cells: Många elever måste ha betydligt mer hjälp än andra. Det kan allt gälla, när de söker lära in grundläggande arbetar för att tillägna sig en kan också gälla elever, stöd och kan innebär en fördel för dem men också en risk. Om en sådan blir bestående under längre tid kan den påverka självuppfattning. En gruppering av detta slag leder att anspråksnivån anpassas nedåt, vilket att syftet varit det motsatta, får grupper.

cells: framför färdigheter och när de nödvändig kärna av kunskaper. Men det som har ett starkare behov av känslomässigt uppmuntran. För att de skall kunna få hjälp på bästa sätt det då vara nödvändigt att samla dem i mindre grupper. Detta gruppering elevernas också lätt till medför att eleverna, trots sämre kunskaper än i blandade

text: Elever och lärare kan komma överens om att organisera arbetet på olika sätt. Skilda arbetsformer har för- och nackdelar, de lämpar sig olika väl beroende på stoff, syfte eller arbetsmaterial. Vid den gemensamma planeringen är det en huvuduppgift för lärarna att ta initiativ till att arbetsformerna prövas och utvärderas, genom enkäter och gruppdiskussioner. Eleverna kan arbeta med gemensamma uppgifter i klassen eller i mindre grupper, i par eller helt individuellt. Läraren kan vända sig till hela klassen, handleda gruppvis eller individuellt. En variation efter stoffets art bör eftersträvas. Om lärarna samarbetar i arbetslag kan olika arbetsformer lätt växla inom ett arbetsområde.

cells: Till de arbetsformer, som skolan skall besluta om lokalt, lektionernas längd. I timplanen anges omfattningen stadieveckotimmar om 40 minuter. Detta avgör lektionens längd. Det naturliga bör prövar sig fram och väljer den för olika ämnen och som rektor att besluta

cells: hör också av kursen i emellertid på inget sätt här vara att lärare och elever längd på arbetspassen, som lämpar sig är schematekniskt möjlig. Det ankommer på om schemats utformning.

text: Skolan måste därför undvika att sådana grupperingar blir bestående under längre tid och blir identiska i mer än ett ämne. Som en absolut längsta tidsgräns gäller en termin. Skulle eleven, trots extra stöd under så lång tid, fortfarande ha avsevärda studiesvårigheter måste skolan samråda med elev och föräldrar om grupperingen. Elevvårdskonferensen beslutar i sådana fall om eleven skall få arbeta längre tid i särskild undervisningsgrupp i ett eller flera ämnen.

text: De normala arbetsformerna i skolan kan brytas för verksamheter av skilda slag. I det följande anges några sådana inslag i skolarbetet.

text: För att ge alla möjlighet att delta i utvärdering av det gångna läsårets verksamhet, av hur man lyckats uppnå målen i skolans och arbetsenheternas arbetsplaner, kan rektor inställa undervisningen för att lärare och elever gemensamt skall kunna delta i utvärderingsdagar.

text: Temaarbeten eller redovisning av olika uppgifter kan ibland koncentreras till hela dagar. Genom gemensamma samlingar kan alla få ta del av teaterföreställningar, konserter, filmförevisningar, diskussioner och information.

cells: Friluftstimmarna skall disponeras för aktiviteter utomhus. bör de huvudmoment inom idrott, som inte kan lektioner, behandlas. Under naturlig tillämpning av naturskydd.

cells: Speciellt bedrivas på vanliga friluftsverksamhet kan också ges en sådana moment som allemansrätt, naturvård och

text: Under ett visst antal dagar av läsåret (4-8 dagar) skall skolarbetet ske i form av friluftsverksamhet. Syftet med friluftsverksamheten är att genom aktiv rekreation ge eleverna omväxling i det dagliga arbetet och att ge möjlighet till vistelse ute i naturen. Eleverna bör genom denna verksamhet lära sig inse värdet av friluftsliv och bli förtrogna med motionsformer och idrottsgrenar, som de både under sin uppväxt och som vuxna kan ägna sig åt under sin fritid. Friluftsverksamheten skall stimulera till ett varaktigt intresse för idrottslig verksamhet och regelbunden, konditionsstärkande utevistelse som en nödvändig åtgärd för att bibehålla hälsa och arbetsförmåga. Genom friluftsverksamheten kan eleverna också lära sig uppskatta och känna ansvar för naturen och dess skönhetsvärden. Att skapa förståelse för och kunskap om de miljövårdande åtgärder, som enskilda och samhället måste åta sig, är vidare ett angeläget syfte med friluftsverksamheten.

text: Vid lägerskolverksamhet kan elever i samband med internatförläggning under ett par dagar eller vanligen omkring en vecka få studera naturen och människornas liv och verksamhet på en annan plats än i skolan. Verksamheten utgör sålunda en del av den reguljära undervisningen och innebär ett värdefullt komplement till det vanliga skolarbetet. Den ger i början av ett nytt stadium lärare och elever en god möjlighet att lära känna varandra.

cells: Med arbetssätt i trängre mening brukar man avse den metod med man försöker uppnå ett mål, t.ex. tillägna sig eller kunskaper och färdigheter.

text: Arbetssätt

text: I vissa fall är arbetssättet givet. Man kan inte lära sig samarbeta, om man inte får praktisera samarbete, man kan inte lära sig disponera en uppgift och redovisa den klart och åskådligt, om man inte tillämpar arbetssätt som kräver detta, man lär sig aldrig ta ansvar för gemensam trivsel, om ingen ger en ansvaret och ställer kravet.

text: I åtskilliga fall är arbetssättet ett medel för att uppnå något annat, t.ex. vissa färdigheter eller insikter. Som medel måste arbetssättet ständigt prövas, så att man finner det som är effektivast i olika sammanhang, för olika åldrar, i olika skolmiljöer, för skilda lärar- och elevindividualiteter.

text: Hittillsvarande praktiska erfarenheter pekar på att följande principer bör prägla arbetssättet för att inlärningen skall bli effektiv.

text: Utgångspunkten för arbete med olika stoffområden bör vara elevernas verklighetsbild. Läraren måste försöka bygga vidare på elevernas egen nyfikenhet, låta dem formulera och söka svar på egna frågor, ställa problem som eggar deras vetgirighet. Arbetet bör därför starta med något aktuellt eller näraliggande. Men lika viktigt är att undervisningen sedan för eleverna vidare och vidgar deras verklighetsuppfattning i tid och rum. Till verkligheten hör inte enbart samhälle och natur utan också känsloupplevelser, kulturliv, livsåskådningar och ideal av skilda slag.

text: Om arbetet i många fall kan utgå från problem, som eleverna själva ställer, får skolan goda möjligheter att träna dem i problemlösning. De bör inse vikten av att skaffa sig goda kunskaper som en förutsättning för att kunna arbeta vidare, att välja ut den information som är viktig i sammanhanget, att dra logiska slutsatser, att pröva kamraternas argument och till slut föreslå en lösning.

text: Att iakttagelser, teori och tillämpning varvas kan ofta vara det värdefullaste arbetssättet. Eleverna får då tillägna sig kunskaper genom att själva undersöka, observera och erfara. De får lära sig kritiskt sovra sina iakttagelser, disponera och ordna dem i större sammanhang. De får söka dra slutsatser ur dem och lära sig inse samband i samhälle och natur. De blir därigenom bekanta med hur teorier formas. De kan sedan få tillfälle att pröva sina teorier, tillämpa vad de lärt sig.

text: I ett sådant arbetssätt spelar läraren en aktiv roll för att få eleverna att arbeta kritiskt, inse sina iakttagelsers värde, reflektera, ställa frågor, lära sig sovra, disponera och presentera ett stoff. Läraren måste också spela en aktiv roll för att leda elevernas undersökningar in mot väsentliga områden och förhindra att man fastnar i oväsentliga frågor.

cells: Ett arbetssätt där iakttagelser, teoribildning och växlar, passar dock långt ifrån i alla kan få direkt erfarenhet av vana vid ett måste

cells: tillämpning situationer. Ingen människa allting. Eleverna måste därför också bli arbetssätt, där de tar del av andras erfarenheter. De lära sig utnyttja böcker och bibliotek och olika media.

text: Genom lärarens aktiva roll framhävs den betydelse samtalet och samarbetet mellan lärare och elever bör ha. Läraren får inte inskränka sina insatser till att enbart organisera själva arbetssituationerna för att sedan låta verksamheten ledas av i förväg producerade arbetsuppgifter. Ett arbetssätt av detta opersonliga slag är främmande för grundskolans mål att hjälpa eleverna till allsidig utveckling.

cells: Kurserna skall därför inte belamras med orientering vida kunskapsfält, där eleverna aldrig ges tid kunskaper i arbetsuppgifter av skilda

text: Tendensen till att verbal information kan ta överhanden bör dock observeras. För att vinna tid har skolan ibland begränsat iakttagelser och experiment och tillämpningarna kan ha uteblivit. För många elever leder ett sådant ensidigt arbetssätt lätt till skoltrötthet. Tillämpningarna måste ges stort utrymme i vanligt skolarbete, i teman, i projekt. De kunskaper eleven tillägnar sig skall vara brukbara kunskaper för olika konkreta uppgifter eller för diskussion, skapande verksamhet och personlig utveckling. Först genom tillämpningen tar eleverna till sig kunskaperna som sin egendom, insikterna befästs och blir meningsfulla.

text: Skall eleverna känna motivation för att arbeta måste de ha möjlighet att se påtagliga resultat av arbetet. Det måste finnas näraliggande, klara etappmål att sträva efter. Lektionerna får därför inte glida ut i övningar eller materialsammanställningar utan att det finns klara mål, som lärare och elever sökt komma överens om för en svit av lektioner.

text: Kravet på elevaktiva arbetssätt utesluter en ensidig katederundervisning, dvs. en undervisning som enbart består av att läraren redogör för ett stoff, som sedan eleverna memorerar med hjälp av anteckningar och lärobok varefter de förhörs muntligt eller skriftligt. Det utesluter också ett arbetssätt, där elevernas insatser begränsas till att enbart passivt samla material ur någon bok genom att skriva av olika uppgifter med ledning av förhandsproducerade frågor. Skolarbetet riskerar då att enbart bli en fråga om insamling av fakta, inte bearbetning av fakta eller tillämpning.

text: Inom ramen för olika elevaktiva arbetsformer finns stora valmöjligheter för lärare och elever att tillsammans pröva olika arbetssätt. Här måste skolan respektera olika elev och lärarindividualiteter.

text: Individualisering måste så långt det är praktiskt möjligt få prägla arbetet. Den innebär en anpassning av stoffet till olika elever, en intresseindividualisering. Den innebär också att olika elever får olika lång tid för att lära sig något. Ett och samma arbetssätt passar inte alla elever. Också arbetssättet måste individualiseras inom de ramar som kravet på en allsidig träning ger. Det finns inget studiesätt, som är det bästa för alla elever.

text: Just genom att arbetssätt och uppgifter individualiseras kan eleverna lära sig inse samarbetets värde. Var och en inom en grupp bidrar inom ett tema eller projekt med olika insatser för att producera ett gemensamt resultat. Därigenom kan eleverna också lära sig förstå att olika arbetsuppgifter har samma värde. Alla behöver allas hjälp för att gruppen eller klassen skall åstadkomma ett bra resultat.

text: Hemuppgifter för eleverna utgör en del av skolans arbetssätt. Att lära eleverna att ta ansvar för en uppgift, avpassad efter deras individuella förmåga, är en väsentlig del av den karaktärsdaning som skolan skall ge.

text: Om elever av särskilda skäl inte kan utföra en given uppgift i hemmet, bör det ingå som en naturlig del i skolans planering att i olika former hjälpa dem att fullgöra uppgifterna i skolan.

text: Skolans arbetssätt måste också få prägla hemuppgifternas utformning. Dessa kan därför i många fall ha formen av undersökningar i närsamhälle och natur eller bestå av intervjuer med föräldrar och andra om olika arbetsförhållanden. Hemuppgifter bör också utnyttjas för att ge eleverna tillfälle till sådana övningar och repetitioner som är nödvändiga för att befästa kunskaper och färdigheter.

cells: Läromedel är sådant som lärare och elever kommer överens om använda för att nå uppställda mål.

cells: Samhället och naturen runt skolan bör utnyttjas för undersökningar. Genom arbetslivsorientering, exkursioner, lägerskolor och hemuppgifter ges och samla material. I samhället finns informationsutbud genom etermedier, böcker, och tidningar. I skolarbetet kan det kunskapskällor, och det kan bild av hur olika

cells: iakttagelser och studiebesök, möjlighet att utforska också ett rikligt tidskrifter, broschyrer - kritiskt utnyttjat - utgöra och bör alltid användas, då man söker en grupper söker påverka oss i skilda riktningar.

text: Läromedel

text: För skolarbetet finns också speciella läromedel, producerade för undervisningen. Tryckt material, som täcker väsentliga delar av ämne, ämnesgrupp eller kursmoment, måste spela en viktig roll, bl.a. för att ge fasthet och sammanhang i studierna. Eleverna skall genom kommunens försorg vara garanterade tillgång till sådana läromedel. Vissa sådana läromedel, eller väsentliga hjälpmedel som lexikon och kartböcker, skall eleverna få som gåva.

text: Om inköp av de läromedel som täcker hela ämnen eller grupper av ämnen beslutar skolstyrelsen efter förslag av rektor. Rektor skall lämna sitt förslag efter samråd med berörda lärare och företrädare för elever. Om övriga läromedel beslutar rektor efter liknande samråd och inom den samlade ekonomiska ram skolstyrelsen anvisat. Rektor kan i sin tur genom skolans interna budget fördela uppgiften att utnyttja tillgängliga medel. En sådan intern budget utgör en del av skolans arbetsplan.

text: Valet av läromedel är en del av undervisningsplaneringen. Det skall, med utgångspunkt i skolstyrelsens beslut, ske i samråd mellan lärare och elever. Genom ett sådant lokalt val av läromedel, knutet till lärares och elevers val av delmål och metod, kan läromedlen bli avpassade till de skilda förhållanden som gäller i olika skolor. Valet mellan att besöka en arbetsplats eller läsa om den i en bok är ett sådant pedagogiskt val, som måste träffas i skolan.

text: III Elever med särskilda behov

text: Svårigheter i skolan

text: Förebyggande åtgärder

text: Skolan skall söka motverka att elever får svårigheter i skolarbetet. Den måste därför utforma sitt innehåll, sitt arbetssätt och sin organisation så, att den smidigt kan anpassa sig till olika elevers individualitet. En lokal beslutsrätt i den enskilda skolan, i arbetsenheten och i klassen, om stoff, arbetssätt och arbetsformer, är därför en förutsättning för att skolan skall kunna lyckas med sin uppgift.

cells: Elever med olika läggning och intressen måste få uppleva som något som kan utveckla dem själva. Skolan måste mångsidigt innehåll. Eleverna måste få delta i välja olika studieområden som belyser mål och högstadiet omfattar det fria studievalet ungefär en tiden, och på låg- och mellanstadierna kan tid avsättas temauppgifter. För enskilda elever kan i vissa fall sådana utsträckas över längre tid än för andra.

cells: skolarbetet erbjuda ett planeringen och kunna huvudmoment. På tredjedel av för uppgifter

text: Om en elev får svårigheter i arbetet är det nödvändigt att först pröva, om skolans arbetssätt kan ändras. Man måste, när utbildningen planeras, möjliggöra ett varierat arbetssätt. Den frihet skolan har i resursanvändning liksom i metodik och val av stoff skapar goda förutsättningar för ett sådant förebyggande arbete.

text: Samtidigt måste man vara uppmärksam på att det ofta finns en konflikt mellan elevernas aktuella, upplevda behov och deras behov på sikt. Skolan skall ge eleverna en god förberedelse för ett kommande arbetsliv och för framtida studier t.ex. i form av återkommande utbildning. En total anpassning till elevernas spontana intressen kan leda till att de får stora svårigheter, när de skall gå ut i arbetslivet eller fortsätta med studier. Då förvandlas deras skolsvårigheter till hinder senare i livet.

text: Det förblir därför en uppgift - och en svår uppgift - för skolans lärare att söka länka elevernas spontana vetgirighet in på områden av betydelse, att utnyttja deras praktiska arbetslivsorientering, samtal och intervjuer för att få dem att inse värdet av olika kunskaper och färdigheter. Skolan får inte isolera skolarbetet från samhällslivet genom att låta all verksamhet bli ett fritt valt arbete. Då blir elevernas senare kontakt med de krav som livet ställer en chock. Kunskapsblottor i elementära avseenden leder lätt till en social och psykologisk vanmakt under resten av livet. Bristande förkunskaper bidrar till att eleverna uppfattar sig själva som ''obegåvade''. Skolan bidrar då till att förstärka ojämlikheter i samhället.

text: Framför allt är det nödvändigt att den grundläggande färdighetsträningen i att tala, läsa, skriva, och räkna bedrivs målmedvet och konsekvent. Brister i dessa färdigheter förstärker skolsvårigheter på högre stadier. Stadiegränser får inte utgöra gräns för färdighetsträningen. Oberoende av stadium måste eleverna exempelvis kunna få kontinuerlig läsundervisning.

text: Även arbetssättet måste, som tidigare framhållits, anpassas efter olika elever. Särskilt en alltför verbalt inriktad metodik missgynnar många elever. Ett arbete som baseras helt på skriftligt material och skriftliga instruktioner premierar elever, som på grund av ambition och studiemotivation är mindre beroende av en personlig och känslomässig kontakt med en lärare för att hålla uppe arbetslusten. Det förorsakar däremot lätt svårigheter för elever som saknar dessa förutsättningar. Undersökande inslag, i natur och samhälle, liksom tillämpningsuppgifter måste i stället få stort utrymme. En sådan metodik underlättas i hög grad av samarbete i arbetslag mellan olika lärare.

text: Förutom en beredskap att anpassa stoff och arbetssätt och en konsekvent färdighetsträning spelar en behovsstyrd resursfördelning enbetydelsefull roll. Skolsvårigheter har samband med den sociala situation, i vilken skolan och eleven befinner sig. Det åligger skolstyrelsen att på basis av en ingående kännedom om varje rektorsområdes arbetsmiljö och elevernas förutsättningar fördela förstärkningsresursen och de kommunala insatserna så att skolor, som har ett svårare utgångsläge, får större personella resurser. Detta kan innebära ökad lärartäthet, ökad andel utbildade speciallärare, förstärkt skolledning, större insatser av kuratorer, fritidspersonal, skolbibliotekarier, skolvärdar, elevassistenter och skolpsykologer, över huvud taget ett ökat antal vuxna per barn. Det kan givetvis också innebära förstärkningar på materielsidan. I skolor med många barn från språkliga minoriter är det inte minst viktigt att det finns läromedel och litteratur också på elevernas hemspråk.

cells: På samma sätt som skolstyrelsens fördelning av insatser av olika behov inom olika rektorsområden, måste inom arbetsenheterna fördela insatserna särskilt stöd. Den fria detta.

cells: skall styras man inom skolan och efter elevernas behov av resursanvändningen utgör förutsättningen för

text: Skoldagens utbyggnad och utformning måste ägnas särskild uppmärksamhet i skolor med många problem. Om skillnaderna i utgångsläge för arbetet är stora mellan olika skolor, måste också skillnaderna i resurssatsning bli betydande.

text: Att en del av resurserna är fria är således inget självändamål. De skall målmedvetet kunna riktas in mot de centrala uppgifter skolan har. Dit hör främst att ge alla elever goda kunskaper och grundläggande färdigheter. Om elever har svårigheter, skall man vid fördelningen av skolans förstärkningsresurs främst söka tillgodose dessa elevers behov, innan resurserna används för andra ändamål.

text: Skolledningen och klassföreståndarna är ansvariga för att ett förebyggande arbete planeras och genomförs inom skolan i samverkan med andra inom kommunens barn- och ungdomsarbete. Arbetsplanerna för rektors område och arbetsenhet bör konkret visa hur man planerat detta arbete.

text: Individinriktat arbete

text: Arbetsenheten är den naturliga enhet inom vilken man skall försöka lösa olika problem. Diskussionerna inom ett arbetslag eller i elevvårdskonferensen kring en elevs problem skall utmynna i ett åtgärdsprogram. Av programmet, som bör utarbetas av skola, elev och föräldrar tillsammans och utgå från elevens behov, skall framgå vad det är man vill söka åstadkomma, exempelvis bättre läsfärdigheter, ökad närvaro, större motivation, bättre samarbetsförmåga. Av programmet bör dessutom framgå med vilka medel och metoder man vill arbeta. Det är viktigt att söka stärka elevens självuppfattning och självtillit genom att utgå från elevens starka sidor. Först som ett resultat av mål- och metoddiskussionen finns det anledning att ta upp frågan om eventuell placering av eleven i annan grupp.

cells: - Man kan bilda mindre grupper med elever som behöver under kortare tid.

cells: - Man kan låta elever studera speciella arbetsområden under tid än den normala.

cells: - Man kan bilda samtalsgrupper kring olika frågor.

cells: - Man kan under tid för fria aktiviteter ge elever speciellt färdighetsämnen utöver timantalet i svenska och

cells: - Man kan ordna speciella föräldrasamtal och man kan anslå uppsöka föräldrar, som inte kommer till skolans

cells: - Man kan anslå tid till hjälp med hemuppgifter åt elever, har möjlighet att fullgöra sin uppgift hemma.

text: Flera möjligheter står öppna.

text: Skulle dessa möjligheter till ett mångsidigt arbete, vad gäller metodik, innehåll och organisation, inte förslå, skall elevens situation diskuteras i elevvårdskonferensen. Elevens svårigheter kan vara så stora att han eller hon under längre tid - mer än en termin - behöver stöd i särskild undervisningsgrupp. Skolan måste då göra en mer ingående utredning om elevens situation. Elevvårdskonferensen kan, i samråd med elev och föräldrar, besluta, att elev skall följa sådan särskild undervisningsgrupp, om den finns inrättad. Närmare föreskrifter härom finns i skolförordningen. Elever som på så sätt kommer att arbeta utanför arbetsenheten förlorar den omedelbara kontakten med sina kamrater. Särskild undervisningsgsrupp bör därför begränsas till enbart det eller de ämnen, där elevens svårigheter är särskilt stora.

cells: Skolan kan förmodligen inte helt lyckas forma en skolgång, bästa utvecklingsmöjligheterna för alla barn. Det möjlighet att ytterligare anpassa genom att frångå timplanen. enstaka fall också bli i arbetslivet. timplanen, bör för studieuppgifter.

cells: som ger de finns därför en undervisningen för vissa elever För elever på högstadiet kan det i fråga om att viss del av utbildningen fullgörs Innan skolan genom anpassad studiegång frångår man alltid pröva om det inte är möjligt att inom ramen utvidgade temastudier hjälpa elever till meningsfulla

text: Elevers svårigheter - intellektuella och fysiska handikapp, känslomässiga och sociala störningar - kan också vara så stora, att eleverna måste följa särskild undervisningsgrupp under alla lektioner. De kan dessutom i vissa fall också delta i fritidssysselsättningar och skolluncher tillsammans med gruppen. Sådana s.k. skoldaghem eller i enstaka fall skolveckohem kan anordnas på skolstyrelsens initiativ. För elever som är sjuka under längre tid - eller som på grund av handikapp eller sjukdom, vilken tvingar till upprepad, kortare frånvaro inte kan delta i vanligt skolarbete - anordnas s.k. särskild undervisning på sjukhus, barnhem, i elevens hem eller på annan lämplig plats. Skolförordningen reglerar närmare denna möjlighet.

text: Elev med anpassad studiegång skall under hela tiden beredas undervisning i vissa grundläggande färdigheter. Denna undervisning kan med fördel utökas i förhållande till timplanen. Beteckningen anpassad studiegång anger, att det skall röra sig om just en studiegång och inte enbart vara en placering på någon arbetsplats. Anpassad studiegång skall därför vara väl planerad. Eleven måste få omfattande hjälp av handledare och lärare. Om på högstadiet en del av utbildningen försiggår på en arbetsplats utanför skolan, skall eleven ha handledare på arbetsplatsen och stöd av skolans personal. Liksom för övriga insatser för elever med svårigheter finns medel för anpassad studiegång tillgängliga inom förstärkningsresursen, dels för lärarinsatser, dels för insatser av annan personal. Insatserna kan behöva bli ganska omfattande i många fall. För att en rimlig avvägning mellan olika åtgärder skall kunna ske, bör insatserna vid anpassad studiegång göras med hjälp av den lokala skolans egen förstärkningsresurs.

text: Beslut om anpassad studiegång fattas av skolstyrelsen sedan den hört elevvårdskonferensen. Det är emellertid angeläget att inte dramatisera beslut om anpassad studiegång. Särskilt gäller detta om det endast är fråga om justering inom timplanen, t.ex. utökad färdighetsträning för någon elev. Åtgärden får inte framstå som den sista i en lång kedja, vilket blir följden av en alltför formaliserad och utdragen handläggning. Den får då lätt en negativ prägel, medan strävan bör vara att eleverna upplever den som ett stöd från skolan. Skolstyrelsen har därför möjlighet att delegera beslutsrätten till rektor.

text: Specialpedagogiska metoder och samarbete

text: För att skolans insatser för elever med svårigheter skall bli effektiva måste skolan så långt möjligt utnyttja specialpedagogiska metoder. De specialpedagogiskt utbildade lärarnas insatser får därför inte låsas enbart till någon speciell organisationsform, t.ex. särskild undervisningsgrupp och särskild undervisning. De specialpedagogiskt utbildade lärarna bör också delta i arbetsenheternas planering av hjälp till elever med olika svårigheter, i utformningen av olika åtgärdsprogram, i föräldrakontakter och i undervisningen som medlemmar i arbetslaget.

text: Framgångsrika insatser kräver också nära kontakter med föräldrar, med dem som arbetar med sociala problem och fritidsfrågor inom området, med polisen och självklart ett nära samarbete mellan all personal vid skolan. Det ankommer på skolledningen och klassföreståndaren att svara för att samråd sker.

text: Hemspråk och svenska som främmande språk

text: Hemspråksträning bedrivs för förskolebarn bl.a. i förskolan. I grundskolan skall denna träning få en fortsättning genom undervisning i elevernas hemspråk. Utgångspunkten skall vara elevernas behov. Undervisningen skall anordnas för elever, som har ett minoritetsspråk som hemspråk, dvs. såväl invandrarelever som elever tillhörande andra minoriteter i Sverige.

text: Syftet med hemspråksundervisningen skall vara att vidmakthålla och utveckla kunskaper i det språk, som barnet använder i sin dagliga miljö. Därigenom främjas barnets känslomässiga, språkliga och intellektuella utveckling. Barnet får också möjlighet att leva sig in i och känna samhörighet med föräldrarnas/vårdnadshavarnas kulturella bakgrund.

text: Syftet med undervisningen är vidare att eleverna senare skall kunna utveckla tvåspråkighet som gör det möjligt för dem att känna sig hemma i två kulturer. De skall få stöd och uppmuntran för att utveckla sin förmåga att lyssna, förstå, tala, läsa och skriva. Målet är att eleverna skall vilja, kunna och våga använda sitt hemspråk i olika situationer.

text: Deltagande i hemspråksundervisning är frivilligt. Men det är för barnens språkutveckling och för deras samhörighet med hemmets kulturtraditioner väsentligt, att de under skoltiden får arbeta med sitt hemspråk. Skolan är därför skyldig att med information söka nå alla föräldrar och genom uppsökande verksamhet ta kontakt med hemmen. De som har direkt erfarenhet av undervisningen, kan bäst förmedla innebörden i och betydelsen av den. I hemspråkslärarnas arbetsuppgifter ingår kontaktarbete av detta slag.

text: Vid sidan av hemspråksundervisningen har eleverna rätt att få studiehandledning på sitt hemspråk. Studiehandledningen syftar till att stödja undervisningen i olika ämnen och till att ytterligare stimulera utvecklingen av språket.

cells: Kommunerna skall, i samråd med de lokala invandrareleverna undervisningen på det utveckling. det hemspråk, studiehandledning på hemspråk samt hemspråk som Organisationen kan bl.a. innebära att en större del koncentreras till lågstadiet, att man etc.

cells: invandrarorganisationerna, och sätt som bäst tillgodoser elevernas allsidiga Inom ramen för de medel som staten tillskjuter ankommer alltså på skolstyrelsen att avväga insatser för undervisning i

cells: invandrarföräldrarna, kunna organisera tillval. av undervisningen organiserar särskilda klasser

cells: För elever, som har svenska som främmande språk, skall organisera undervisning i svenska som främmande språk. undervisning är deltagandet obligatoriskt. Även här själv välja organisationsform.

cells: Många viktiga frågor beslutas av den kommunala skolstyrelsen. arbetet för en god barn och ungdomsmiljö måste dess beslut fall grundas på ett omfattande samarbete med andra med polisen och med föreningar och

cells: I i många kommunala nämnder, organisationer.

text: På högstadiet kan eleverna välja hemspråk som tillvalsämne.

text: Skolstyrelsen svarar med kommunala medel för kostnaderna för annan personal än lärare och skolledare. Skolstyrelsen ansvarar vidare för lokaler, för underhåll av lokaler och för skolgårdarnas utformning. Den fattar beslut som rör skolmåltider och skolskjutsar. Den antar s.k. centrala läromedel och ger ett samlat anslag till läromedlen. Den beslutar om fördelningen mellan olika rektorsområden av lärartimmarna inom den s.k. förstärkningsresursen. Den fattar beslut om införande av samlad skoldag och om skoldagens längd. Den har vidare att göra upp program för fria aktiviteter och beslutar om vilka kurser som skall erbjudas eleverna inom det fria tillvalet på högstadiet. Den beslutar om anpassad studiegång.

text: I flera fall delegerar skolstyrelsen sin beslutanderätt till rektor. Den grundläggande principen vid skolorganisationens utformning bör också vara att närma beslutsnivå och verkställighetsnivå till varandra. Det är därför viktigt att decentraliseringen inte stannar på kommunnivå utan förs vidare till dem som direkt har att arbeta med frågorna i de olika skolorna. Det är i denna direkta koppling mellan besluts- och verkställighetsnivå som de största vinsterna med decentralisering finns att hämta. Det blir också därigenom möjligt att engagera elever, föräldrar och personal i arbetet.

cells: Rektors beslutsrätt och därmed ansvar har två utgångspunkter. delegerar skolstyrelsen i många fall beslutsrätt till beslutar rektor självständigt om bl.a. schema, aktiviteter, skoldagens utformning, personalinsatser i olika läromedel inom given konferenser. frågan berör

cells: Dels rektor. Dels schemabrytande arbetsfördelningen mellan lärare, arbetsenheter och klasser samt inköp av ram. Rektor kallar till och leder obligatoriska Rektor utövar sin beslutsrätt efter samråd med dem och på det sätt skolförordningen anger.

text: En planeringsuppgift för skolstyrelsen är därför att skapa förutsättning för en lokal utveckling, exempelvis genom samråd och personalutvecklande insatser. En annan viktig uppgift är att fördela förstärkningsresursens medel behovsinriktat. Detta förutsätter en analys av bakgrundsfaktorer i de olika rektorsområdena. En tredje viktig insats bör bestå i att ta initiativ till samarbete mellan olika nämnder och organisationer kring utformningen av skoldagen och eventuella aktiviteter i anslutning till denna.

cells: Planeringen av undervisningen - val av stoff och arbetssätt uppgift för lärare i samråd med eleverna i klasser och

text: Även för skolledningens arbete bör gälla, att man så långt möjligt delegerar planeringsuppgifter till annan personal och till konferenser av skilda slag. Strävan skall vara att få arbetsenheterna att bli reella planerings- och samverkansenheter i skolan.

text: Planeringen vid rektorsområdet skall redovisas i en arbetsplan. Skyldigheten att göra upp en arbetsplan markerar den lokala skolans ansvar. Arbetsplanen skall ge uttryck för den enskilda skolans mål och ambitioner och därigenom vara ett utvecklingsprogram och en form av lokalt läroplansarbete. Den bör utgå från en probleminventering. Tyngdpunkten i programmet kan därigenom komma att läggas olika i olika skolor. Någon standardiserad utformning, lika vid alla skolor, bör inte eftersträvas. Följande riktlinjer bör dock gälla.

text: I arbetsplanen bör formuleras konkreta etappmål och anges en arbetsfördelning mellan olika lärare för att träna de grundläggande färdigheter, som är gemensam för flera ämnen och som exempelvis innebär

text: att behärska viss studieteknik

text: att kunna tala, läsa, skriva och räkna

text: att kunna utnyttja ett bibliotek

text: att kunna organisera och redovisa ett grupparbete

text: att kunna ta ansvar och leda en grupp

cells: I arbetsplanen bör finnas en planering för arbete med gemensamma för flera ämnen, exempelvis

text: att kunna organisera och genomföra ett studiebesök.

text: internationell solidaritet, konflikter och fredsfostran.

cells: I arbetsplanen bör ingå program för temastudier, för aktiva medverkan i olika arbetsuppgifter, omfattningen av hem- och skolakontakter, m.m.

cells: elevernas egen för formerna och för konferensverksamheten

text: Arbetsplanen bör behandla det fria studievalet. Ambitionerna kan här exempelvis vara att väcka intresse för en viss grupp av aktiviteter, att utnyttja lokala förhållanden, att få elever att leda program, att engagera föräldrar, kulturarbetare och föreningar, att motverka könsbundna val samt givetvis först och främst att eleverna upplever kurser och aktiviteter engagerande och lärorika.

text: Arbetsplanen skall således inte enbart vara beskrivande. Den skall dessutom så långt möjligt uttrycka en ambitionsnivå, som man lokalt kommit överens om att söka uppnå.

text: Planeringsuppgifter är en del av arbetsskyldigheten för lärare och annan skolpersonal. Skolledningen har ansvaret för att inspirera och organisera det samlade arbetet inom rektorsområdet.

text: Sammankomster i olika grupper - i klassråd och arbetsenhetskonferenser - under läsåret ger naturliga tillfällen att värdera hur man lyckas - eller inte lyckas - genomföra den planering man tänkt. De bildar då utgångspunkter för ytterligare insatser eller för utformning av mer realistiska mål.

text: En för skolpersonal och elever gemensam planeringsdag vid slutet av ett läsår kan utgöra en naturlig tidpunkt för att utvärdera det gångna läsårets verksamhet i förhållande till de uppställda målen och för att diskutera inriktningen i framtiden. Arbetsplanen bör därför främja en verksamhet som är inriktad på att ifrågasätta och experimentera. Det ankommer på rektor att besluta att den schemabundna undervisningen inställs för att lärare och elever gemensamt skall kunna arbeta med utvärdering av detta slag. Studiedagar ger ytterligare tid för större planeringsinsatser.

text: Utvärdering

text: Arbetsplanen utgör den naturliga utgångspunkten för utvärderingen på skolan. Det är verksamheten - sådan den beskrivs i planen - som skall utvärderas, inte den enskilde eleven eller läraren. Generella resultat kan vara betydelsefulla, t.ex. att ett större antal föräldrar kommer på klassmöten och att alla elever nått en viss läsfärdighet. Men lika betydelsefullt kan det vara att konstatera att ett visst arbetssätt har kommit igång och fungerar, t.ex. hobbygrupper ledda av högstadieelever, fadderverksamhet, ett undersökande arbetssätt. Utvärderingen måste därför ta upp både vad man kallar produkter och processer i skolarbetet.

text: Utvärderingen är vidare en fråga som angår alla i skolan, både lärare och elever. Inga kan vara så goda experter på vad som känns meningsfullt i skolans arbete som eleverna själva. Utvärderingen i skolan skall ske på ett enkelt och naturligt sätt och bör därför inte ske med någon sofistikerad terminologi eller efter konstruerade scheman och modeller.

cells: Utvärdering är också en fortlöpande verksamhet i skolans arbete i klasser och arbetsenheter. Den ger besked om klarat sig i förhållande till de mål lärare och ställt upp för en svit av lektioner. nödvändiga kunskaperna och ytterligare tid.

cells: dagliga hur eleverna elever gemensamt Utvärderingen klarlägger om de färdigheterna är inlärda eller måste ägnas

cells: Utvärderingen inom rektorsområdet utgör grund för beslut om arbetsplanen för det kommande läsåret skall utformas, vad lägga tyngdpunkten på, vilka kurser som bör framtiden skall lägga upp eleverna skall svara för

cells: hur man skall omarbetas, hur man i föräldrakontakterna, vilka uppgifter osv.

text: Vid utvärderingen skall skolan givetvis utnyttja resultat på diagnostiska prov, intern statistik t.ex. över närvaro och bokutlåning, enkäter och intervjuer av olika slag, men framför allt gruppdiskussioner om exempelvis motivation för olika moment och arbetssätt såväl inom de obligatoriska ämnena som inom det fria studievalet.

text: En arbetsplan vid en skola blir därför aldrig en färdig produkt. Den måste ständigt omprövas allteftersom nya erfarenheter och id eer tillkommer. Olika lösningar måste prövas mot uppslag från andra skolor. Fortbildningen spelar en viktig roll för att sprida erfarenheter. Det kommentarmaterial som är en del av läroplanen avser också att successivt ställa till skolornas förfogande beskrivningar av alternativa sätt att arbeta och erfarenheter från försöksverksamhet och forskning. Såväl skolstyrelsen som länsskolnämnden bör spela en betydelsefull roll genom att förmedla olika uppslag till skolorna.

text: Innehåll

text: Inledning 2

text: Bestämmelser om skolverksamheten, läroplanens utformning 2

text: Mål och riktlinjer 4

text: Skolans mål 4

text: Likvärdig utbildning 4

text: Kunskaper och färdigheter 5

text: Fostran och utveckling 6

text: Riktlinjer för arbetet 8

text: I Innehåll och samverkan 8

text: Skolan - ett centrum för samarbete 8

text: Skoldagen 9

text: Samverkan mellan skola och förskola 11

text: Samverkan mellan skola och hem 12

text: Samverkan mellan skola och föreningar 13

text: Skolan och kulturlivet 14

text: Skolan och arbetslivet 14

text: Urval av stoff 16

text: Planering av studierna 16

text: Urvalsprinciper 16

text: Saklighet och allsidighet 18

text: Konflikter och konfliktlösningar 19

text: Det fria studievalet 19

text: Omfattning 19

text: Tillval 20

text: Tema 21

text: Fria aktiviteter 21

text: Studie- och yrkesorientering 22

text: Syfte 22

text: Arbetssätt 23

text: Kontakt och samverkan 23

text: Vidare studier och betyg 24

text: Skolans uppföljningsansvar 25

text: II Metoder 25

text: Lärostoffets gruppering 25

text: Arbetsformer och arbetssätt 26

text: Arbetsenheter 26

text: Samråd 27

text: Elevernas ansvar 28

text: Arbetsformer 29

text: Arbetssätt 31

text: Läromedel 33

text: III Elever med särskilda behov 33

text: Svårigheter i skolan 33

text: Förebyggande åtgärder 33

text: Individinriktat arbete 35

text: Specialpedagogiska metoder och samarbete 37

text: Hemspråk och svenska som främmande språk 37

text: IV Planering och utvärdering 38

text: Planering 38

text: Arbetsplan 39

text: Utvärdering 40