text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling och tillämpas för tid från och med den 1 oktober 1984.

rpubl:andrar: ändr. bil. 1

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990 och tillämpas för tid från och med den 24 februari 1990.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1991 och tillämpas från och med den 1 januari 1991.

text: Denna förordning träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

text: förordningen (

text: ) om tillämpning av en konvention den 5 mars 1981 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet,

text: förordningen (

text: ) om tillämpning av en överenskommelse den 25 oktober 1982 om tillämpning av konventionen den 5 mars 1981 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet m.m.,

text: förordningen (

text: ) om tillämpningen av en nordisk överenskommelse om förmåner vid arbetslöshet.

text: Genom förordningen upphävs

text: Den upphävda förordningen (

text: ) om tillämpning av en konvention den 5 mars 1981 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet gäller dock fortfarande i fråga om social omvårdnad och bidragsförskott.

dcterms:identifier: SFS 1981:1284 i lydelse enligt SFS 1991:1154

dcterms:title: Förordning (1981:1284) om tillämpning av en konvention den 5 mars 1981 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet

text: Den konvention mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet som har undertecknats den 5 mars 1981 skall gälla här i riket från och med den 1 januari 1982.

text: Konventionen och den lagstiftningsförteckning som avses i artikel 2 andra stycket i konventionen bifogas denna förordning i svensk text som */kurs/ bilagorna 1 och 2 .*/-kurs/

text: Riksförsäkringsverket skall vara behörig svensk myndighet vid tillämpning av artikel 8 andra stycket i konventionen samt vid tillämpning av artikel 11 i konventionen såvitt gäller enskilda personer.

text: Riksförsäkringsverket, arbetsmarknadsstyrelsen och socialstyrelsen skall årligen med början år 1983 före januari månads utgång till socialdepartementet anmäla sådan ny lagstiftning inom respektive myndighets ämnesområde som bör föranleda anmälan enligt artikel 2 andra stycket andra punkten i konventionen.

text: Bilaga 1

text: Nordisk konvention om social trygghet

text: Regeringarna i Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge,

text: som anser att nordiska medborgare som arbetar eller vistas i ett annat nordiskt land än sitt eget skall ges samma sociala trygghet som det landets medborgare,

text: som konstaterar att de nordiska ländernas lagstiftningar i stor utsträckning garanterar sådan likställighet,

text: som dock anser att det på vissa områden finns behov av utfyllande regler, dels för att ge ett tillfredsställande skydd åt dem som arbetar eller vistas i annat land än hemlandet, dels för att samordna de olika ländernas lagstiftningar,

text: som finner att 1955 års nordiska konvention om social trygghet varit av stor betydelse i dessa avseenden men med hänsyn till utvecklingen nu bör ersättas med nya regler,

text: har överenskommit om att sluta en ny nordisk konvention om social trygghet med nedan angivna lydelse;

text: Avdelning I

text: Allmänna bestämmelser

text: Artikel 1

ordinal: a

text: "nordiskt land" vart och ett av de fördragsslutande länderna;

ordinal: b

text: "nordisk medborgare" medborgare i ett nordiskt land;

cells: lagar, förordningar och andra författningar rörande de i artikel 2 första stycket angivna grenarna av social trygghet; dock ej i den mån därigenom regleras förhållandena mellan å ena sidan ett eller flera nordiska länder och å andra sidan ett eller flera länder utanför Norden;

type: rad

cells: i Danmark socialministeriet, i Finland social- och hälsovårdsministeriet, i Island hälsovårds- och socialförsäkringsministeriet, i Norge sosialdepartementet, i Sverige regeringen eller myndighet som nämnda myndigheter förordnar;

cells: myndighet eller insitution som tillhandahåller en förmån;

cells: dels kostnadsfrihet, kostnadsnedsättning eller kostnadsersättning för sjukvård, däri inbegripet tandvård, havandeskapsvård, förlossningsvård, läkemedel, proteser och andra hjälpmedel, dels ersättning för resor som företages i samband med sjukvård som nu sagts;

cells: kontantförmån som beräknas för dag eller vecka och som utgår vid sjukdom eller föräldraskap;

cells: allmän pension som icke beräknas på grundval av fullgjorda sysselsättningsperioder, tidigare förvärvsinkomst eller erlagda avgifter,samt tilläggsförmåner till sådan pension;

cells: allmän pension som beräknas på grundval av fullgjorda sysselsättningsperioder, tidigare förvärvsinkomst eller erlagda avgifter,samt tilläggsförmåner till sådan pension;

cells: avgift för år eller annan bestämd tid, från person som omfattas av denna konvention eller hans arbetsgivare, för finansiering av förmåner som avses i denna konvention;

cells: att någon är bosatt i ett land enligt landets folkbokföring, om ej särskilda skäl föranleder annat.

type: tabell

text: Denna konvention är tillämplig på all i de nordiska länderna vid varje tillfälle gällande lagstiftning avseende följande grenar av det sociala trygghetssystemet:

text: förmåner vid sjukdom och föräldraskap

text: förmåner vid invaliditet, ålderdom och dödsfall

ordinal: c

text: förmåner vid arbetsskada

ordinal: d

text: förmåner vid arbetslöshet

ordinal: e

text: allmänna kontantförmåner för barn

ordinal: f

text: social omvårdnad.

text: Vid ratifikationen av denna konvention skall varje nordiskt land ge in en förteckning över den lagstiftning som reglerar de i

text: första stycket

text: nämnda grenarna av social trygghet. Därefter skall varje land årligen före februari månads utgång till det danska utrikesministeriet anmäla de ändringar i förteckningen som föranleds av lagstiftning som antagits under föregående kalenderår.

text: I bilaga till denna konvention finns särskilda bestämmelser för varje land rörande tillämpningen av konventionen i vissa fall.

text: I denna konvention avses med uttrycken

text: Arikel 3

text: nordiska medborgare,

text: flyktingar som avses i artikel 1 av konventionen den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning och protokollet den 31 januari 1967 till nämnda konvention,

text: statslösa som avses i artikel 1 av konventionen den 28 september 1954 om statslösa personers rättsliga ställning,

text: andra personer som är eller har varit omfattade av lagstiftningen i ett nordiskt land,

text: personer som härleder sin rätt från någon under a) - d) nämnd person.

text: Denna konvention är tillämplig på

text: Artikel 4

text: Vid tillämpning av lagstiftningen i ett nordiskt land likställes, såvitt ej annat följer av bestämmelserna i avdelning III av denna konvention, medborgare i annat nordiskt land med landets egna medborgare.

text: Arikel 5

text: När enligt ett nordiskt lands lagstiftning en förmån inskränks om den sammanträffar med andra förmåner, skall detta kunna tillämpas även när den sammanträffar med motsvarande förmåner som utgår enligt ett annat nordiskt lands lagstiftning.

type: avdelning

text: Avdelning II

text: Bestämmelser om tillämplig lagstiftning

text: Den som är bosatt i ett nordiskt land skall, i den mån ej annat följer av annan bestämmelse i denna avdelning, omfattas av lagstiftningen i bosättningslandet.

text: En nordisk medborgare som är anställd ombord på ett fartyg som för ett nordiskt lands flagga skall anses bosatt och anställd i det land vars flagga fartyget för.

text: Uthyres ett fartyg, som för ett nordiskt lands flagga, i huvudsak obemannat till en redare i annat nordiskt land, skall bestämmelsen i

text: andra stycket

text: gälla endast den som är anställd hos fartygets ägare eller någon som denne anlitar. En nordisk medborgare, som anställs ombord av redaren eller någon som denne anlitar, anses bosatt och anställd i sistnämnda land.

text: Artikel 6

text: Den som är anställd för arbete i ett annat nordiskt land än det där han är bosatt skall med avseende på detta arbete omfattas av lagstiftningen i sysselsättningslandet i fråga om rätt till förmåner som är beroende av förvärvsarbete eller inkomst av sådant arbete.

text: Den som är anställd för arbete i två eller flera nordiska länder skall anses sysselsatt där arbetsgivaren är bosatt eller företaget har sitt säte.

text: Den som tillhör den resande personalen vid flyg- eller landtransportföretag skall anses sysselsatt där han har sin fasta stationeringsort.

text: Som arbete i ett nordiskt land räknas även arbete med undersökning och utvinning av naturtillgångar på detta lands kontinentalsockel sådan denna bestäms i Genévekonventionen den 29 april 1958 om kontinentalsockeln.

text: Artikel 7

text: Utsänder en arbetsgivare en arbetstagare från ett nordiskt land till ett annat nordiskt land för att där för arbetsgivarens räkning utföra ett arbete som beräknas pågå högst tolv månader, skall han i fråga om rätt till förmåner som avses i artikel 7 fortfarande omfattas av det förstnämnda landets lagstiftning.

text: Om arbetet i det land till vilket arbetstagare utstänts pågår längre tid än beräknat och mer än tolv månader, kan vad i

text: första stycket

text: sägs fortsätta att gälla till dess arbetet slutförs, förutsatt att behöriga myndigheter i de berörda länderna lämnar medgivande härtill.

text: Vid tillämpning av bestämmelserna i denna artikel skall vad som sägs i artikel 7 fjärde stycket gälla.

text: Artikel 8

text: Artikel 9

text: Denna konvention berör icke de bestämmelser i Wienkonventionen den 18 april 1961 om diplomatiska förbindelser och Wienkonventionen den 24 april 1963 om konsulära förbindelser, som hänför sig till den i artikel 2 första stycket angivna lagstiftningen. Beträffande rätt till vårdförmåner stadgas särskilt i avdelning III, kapitel 1.

text: Artikel 10

text: Avgifter för förmåner som regleras genom denna konvention skall erläggas i det land vars lagstiftning gäller ifråga om rätt till förmåner som är beroende av förvärvsarbete eller inkomst av sådant arbete. Sådana avgifter får ej tas ut i annat land.

text: Artikel 11

text: Två eller flera nordiska länders behöriga myndigheter kan för särskilda persongrupper eller personer överenskomma om undantag från bestämmelserna i denna avdelning. Underrättelse om sådan överenskommelse skall tillställas det danska utrikesministeriet, som i sin tur har att underrätta de behöriga myndigheterna i de länder som ej deltagit i överenskommelsen.

text: Avdelning III

text: Särskilda bestämmelser om rätt till förmåner

text: Kapitel 1. Förmåner vid sjukdom och föräldraskap

text: Den som flyttar från ett nordiskt land till ett annat äger för rätt till förmåner vid sjukdom och föräldraskap i inflyttningslandet åberopa förhållanden under tid då han varit omfattad av lagstiftningen i utflyttningslandet. Vid beviljande av förmåner i inflyttningslandet skall hänsyn tas till förmåner som utgått i utflyttningslandet.

text: Rätt till förmån enligt denna artikel föreligger även för sjukdom, havandeskap eller födsel som inträffat före bosättningen i inflyttningslandet. Denna konvention skall dock ej medföra rätt till förmån om avsikten med flyttningen till ett land kan antas vara att där erhålla sådan förmån.

text: Om det vid flyttningen utgår dagpenning från utflyttningslandet skall fortsatt dagpenning utbetalas från inflyttningslandet enligt detta lands lagstiftning. När så erfordras skall hänsyn tas till förvärvsinkomst i utflyttningslandet.

text: Bestämmelserna i denna artikel skall på motsvarande sätt gälla för den som, av annan anledning än flyttning, enligt bestämmelserna i avdelning II av denna konvention skall ha rätt till förmåner vid sjukdom eller föräldraskap från ett annat nordiskt land än det vars lagstiftning han tidigare omfattas av.

text: Artikel 12

text: Artikel 13

text: Den som är anställd för arbete i ett annat nordiskt land än det där han är bosatt äger vid sjukdom rätt till dagpenning från sysselsättningslandet så länge anställningen består, dock minst i 90 dagar. Därefter skall fortsatt dagpenning utgå från bosättningslandet, varvid bestämmelserna i artikel 12 äger tillämpning.

text: Den som är bosatt i ett nordiskt land och äger rätt till vårdförmåner där skall, om han under vistelse i ett annat nordiskt land blir i behov av sjukvård, erhålla vårdförmåner från vistelselandet enligt dess lagstiftning. Detsamma gäller den som utan att vara nordisk medborgare äger rätt till vårdförmåner i ett nordiskt land på grund av anställning ombord på fartyg som för ett nordiskt lands flagga.

text: Rätt till förmåner enligt denna artikel föreligger icke om avsikten med vistelsen i ett land kan antas vara att där erhålla vårdförmåner. Den som vistas i ett land av andra skäl än arbete eller studier äger rätt till vårdförmåner vid förlossning endast om det icke skäligen kunnat förutses att nedkomsten skulle inträffa under denna vistelse.

text: Rätt till förmåner enligt denna artikel föreligger icke efter den tidpunkt då den vårdades tillstånd tillåter resa till det land där han är bosatt. Fortsatta förmåner bör likväl utges när det med hänsyn till omständigheterna icke är rimligt att hänvisa den sjuke till vård i bosättningslandet.

text: Vid hemresa till bosättningslandet skall vistelselandet svara för den merkostnad som uppkommer genom att någon till följd av sitt sjukdomstillstånd måste använda dyrare färdsätt än han eljest skulle ha använt.

text: Artikel 14

text: Artikel 15

text: Personer som enligt de i artikel 9 nämnda konventionerna ej skall omfattas av lagstiftningen i det land där de tjänstgör, skall ändock vara berättigade till vårdförmåner vid sjukdom och föräldraskap enligt lagstiftningen i tjänstgöringslandet. Avgifter skall ej uttas i tjänstgöringslandet.

text: Artikel 16

text: Bestämmelser i ett nordiskt lands lagstiftning om begränsning av utbetalningen av dagpenning till den som vistas utomlands äger ej tillämpning när den dagpenningberättigade vistas i annat nordiskt land.

text: Artikel 17

text: Om arbetsgivare i ett nordiskt land utger sjuk- eller föräldraskapslön till arbetstagare som för samma tid och på grund av samma inkomst uppbär dagpenning från annat nordiskt land, skall arbetsgivaren ha rätt att uppbära nämnda dagpenning i arbetstagarens ställe som om denna hade utgått från sysselsättningslandet.

text: Kapitel 2. Förmåner vid invaliditet, ålderdom och dödsfall

text: Grundpension

text: Medborgare i ett nordiskt land är under tid, då han är bosat i ett annat sådant land, under de förutsättningar som gäller för landets egna medborgare och på de villkor i övrigt som anges i denna artikel berättigad till grundpension från bosättningslandet.

text: I fall som avses i

text: första stycket

text: utgår grundpension

text: 1) såvitt gäller ålderspension, om den pensionssökande sedan minst tre år oavbrutet vistas i landet,

text: 2) såvitt gäller invalidpension om den pensionssökande

text: sedan minst tre år oavbrutet vistas i landet eller

text: sedan minst ett år oavbrutet vistas i landet och därvid under en sammanhängande period av minst ett år utövat eller varit fysiskt och psykiskt i stånd att utföra normalt förvärvsarbete,

text: 3) såvitt gäller efterlevandepension,

text: om den efterlevande sedan minst tre år oavbrutet vistas i landet, eller

text: om den avlidne vid dödsfallet åtnjöt invalidpension från landet eller uppfyllde de krav som anges under 2 a eller b, allt under förutsättning att den efterlevande vid dödsfallet var bosatt i landet.

text: Åtnjuter någon invalidpension eller efterlevandepension enligt denna artikel, skall pensionen oavsett vistelsetidens längd ersättas av ålderspension vid uppnående av den i bosättningslandet gällande allänna pensionsåldern.

text: Vid prövning huruvida kravet i

text: andra stycket

text: på viss tids oavbruten vistelse är uppfyllt bortses från tillfällig frånvaro. Som sådan frånvaro skall i vart fall anses frånvaro, som varje gång icke sträcker sig utöver fyra månader, eller vad avser kravet på ett års oavbruten vistelse, utöver en månad. Perioder av tillfällig frånvaro räknas icke som vistelsetid.

text: Artikel 18

text: Grundpension enligt artikel 18 utgår på grundval av den pensionsberättigades sammanlagda bosättningstid i ett eller flera nordiska länder.

text: Uppgår bosättningstiden enligt

text: första stycket

text: till minst 40 år, utgår grundpension utan avkortning med hänsyn till bosättningstid. I annat fall utgår grundpension med minst en fyrtiondedel för varje bosättningsår. Vid beräkningen bortses från tid före fyllda 16 år och tid efter den i bosättningslandet gällande allmänna pensionsåldern. Börjar pension utgå innan den pensionsberättigade uppnår den allmänna pensionsåldern, tillgodoräknas även tid fram till tidpunkten för inträdandet i pensionsåldern.

text: Efterlevandepension till make utgår med hänsyn till den avlidnes på motsvarande sätt beräknade bosättningstid, om denna är längre än den pensionsberättigades. Detsamma gäller ålderspension till efterlevande make som, om han ej hade uppnått pensionsåldern, skulle ha varit berättigad till efterlevandepension. Efterlevandepension till barn utgår utan avkortning med hänsyn till bosättningstidens längd.

text: Beräknas grundpension enligt ett nordiskt lands lagstiftning på grundval av bosättningstiden i landet skall för landets medborgare bosättningstid i annat nordiskt land räknas som bosättningstid i hemlandet.

text: Har en nordisk medborgare som uppbär grundpension från bosättningslandet samtidigt rätt till grundpension från ett annat nordiskt land enligt dess lagstiftning, utges pensionen från sistnämnda land endast med belopp varmed den överstiger pensionen från bosättningslandet. Vad nu sagts skall dock ej gälla om båda pensionerna beräknas endast på grundval av bosättningstid i landet och den bosättningstid som ligger till grund för beräkning av pensionen från bosättningslandet uppgår till mindre än 40 år.

text: Artikel 19

text: Flyttar en medborgare i ett nodiskt land från ett sådant land till ett annat och inträffar pensionsfall innan sådan tid förflutit att grundpension kan utgå från inflyttningslandet, skall pension utgå från det land, där tidsvillkoren för rätt till grundpension senast uppfyllts, som om han fortfarande var bosatt där. Vad nu sagts gäller under förutsättning att ansökan om pension inges inom tre år från det han lämnade sistnämnda land.

text: Flyttar en medborgare i nordiskt land som uppbär grundpension från ett sådant land därifrån till ett annat nordiskt land, behåller han rätten till grundpension från det land som utger pensionen.

text: Grundpension enligt första eller

text: andra stycket

text: utgår till dess den pensionsberättigade erhåller grundpension från inflyttningslandet eller har vistats där så lång tid att han uppfyller kraven på viss tids vistelse i landet för rätt till sådan grundpension varom fråga är, dock längst under tre år. För den som flyttar till sitt hemland upphör rätten till här avsedd pension i vart fall när han uppnår den i hemlandet gällande pensionsåldern.

text: Har någon enligt lagstiftningen i inflyttningslandet rätt till grundpension beräknad enbart på grundval av bosättningstiden i det landet, skall denna pension icke hindra att pension utgår från utflyttningslandet enligt bestämmelserna i denna artikel. Pensionen från utflyttningslandet skall dock utges endast med det belopp varmed den överstiger sådan pension som nyss sagts.

text: Artikel 20

text: Tilläggspension

text: Artikel 21

text: Försäkringsperioder som någon fullgjort enligt flera nordiska länders lagstiftningar om försäkring för tilläggspension skall, om det behövs för uppfyllande av villkor om rätt till tilläggspension från något av dessa länder, sammanläggas i den mån de ej belöper på samma tid.

text: Artikel 22

text: Tilläggspension får ej i annat fall än som anges i artikel 23 påverkas av att någon har rätt till tilläggspension även från annat nordiskt land.

text: Är i mer än ett nordiskt land de villkor uppfyllda, som gäller för att beräkna tilläggspension på grundval även av antagande om försäkringsperioder som skulle ha fullgjorts om pensionsfallet icke hade inträffat, skall sådan beräkning göras endast i det land där den höjning av pensionen som följer av beräkningen blir störst.

text: Meddelas i något av länderna nytt eller ändrat beslut i det enskilda pensionsärendet, skall ånyo prövas från vilket land tilläggspension beräknad under antagande som sagts i

text: första stycket

text: skall utges.

text: Bestämmelserna i denna artikel skall ej gälla i fall då någon har tjänat in pensionsrätt i flera länder samtidigt för de två år som närmast föregått pensionsfallet.

text: Artikel 23

text: Kapitel 3. Förmåner vid arbetsskada

text: Rätt till förmåner vid arbetsskada får icke påverkas av att den förmånsberättigade är bosatt eller vistas i annat nordiskt land än det enligt vars lagstiftning skadan skall regleras jämlikt avdelning II av denna konvention.

text: Konventionens bestämmelser om rätt till vårdförmåner i bosättnings- eller vistelselandet skall gälla även vid arbetsskada.

text: Artikel 24

text: Om en förmån vid arbetssjukdom kan utgå enligt mer än ett nordiskt lands lagstiftning, utges förmånen endast enligt lagstiftningen i det land där, före den tidpunkt då arbetssjukdomen visade sig, sådan verksamhet som innebär fara för sjukdomen senast utövades.

text: Vid försämring av en arbetssjukdom som föranlett ersättning enligt ett nordiskt lands lagstiftning skall det landet även svara för försämringen, om denna icke är att hänföra till arbete i annat nordiskt land.

text: Artikel 25

text: Kapitel 4. Förmåner vid arbetslöshet

text: Artikel 26

text: Närmare bestämmelser om rätt till förmåner vid arbetslöshet återfinns i överenskommelsen den 28 juni 1976 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om bestämmelser för tillgodoräknande av kvalifikationsperioder m.m. i samband med rätt till erästtning för arbetslöshetsförsäkrade.

text: Avdelning IV

text: Övriga bestämmelser

text: Artikel 27

text: De behöriga myndigheterna skall i samarbete utfärda de bestämmelser som fordras för att säkerställa en enhetlig nordisk tillämpning av denna konvention.

text: Artikel 28

text: Vid tillämpning av denna konvention skall myndigheter och inrättningar i erforderlig utsträckning bistå varandra. I varje nordiskt land skall finnas ett särskilt förbindelseorgan som utses av den behöriga myndigheten.

text: Om någon hos en inrättning i ett nordiskt land ansöker om en förmån enligt ett annat nordiskt lands lagstiftning, skall inrättningen omedelbart översända ansökningshandlingen till behörig inrättning i vederbörande land. Ansökan skall anses ha gjorts där den dag då ansökningshandlingen ingavs i det förstnämnda landet.

text: Skall besvär eller annan handling än som avses i

text: första stycket

text: enligt lagstiftingen i ett nordiskt land inges inom viss tidrymd för att beaktas, skall handlingen anses ha inkommit i rätt tid om handlingen inom samma tidrymd har ingetts till en inrättning i ett annat nordiskt land. Denna inrättning skall omedelbart översända handlingen till den behöriga inrättningen.

text: Artikel 29

text: Har en inrättning i ett nordiskt land utgett en förmån under sådana omständigheter att återbetalningsskyldighet uppkommit, får vad för mycket utbetalats innehållas från förmån i annat nordiskt land, i den mån rättsreglerna i det landet så medger.

text: Har en inrättning i ett nordiskt land utgett en förmån provisoriskt i avvaktan på slutligt beslut och befinnes förmånstagaren sedermera ej berättigad till förmånen eller berättigad till förmån med lägre belopp, får motsvarande förmån från annat nordiskt land för samma tid helt eller delvis innehållas. Detsamma gäller när en förmån utbetalats utan iakttagande av bestämmelserna i denna konvention eller när senare tillämpning av konventionen leder till att förmån i det förstnämnda landet icke borde ha utgått eller borde ha utgått med lägre belopp.

text: Belopp som innehållits med stöd av första eller

text: andra stycket

text: skall tillställas den inrättning som borde ha underlåtit att utge en förmån eller borde ha utgett en förmån med lägre belopp.

text: Artikel 30

text: En handling om rätt till underhållsbidrag, som har upprättats i ett nordiskt land, skall anses utgöra giltigt underlag för bidragsförskott även i annat nordiskt land. Utgör handlingen ej beslut av domstol eller annan offentlig myndighet, skall handlingen vara försedd med bevis att den kan ligga till grund för indrivning hos den bidragsskyldige i det land där den har upprättats.

text: Bidragsförskott får innehållas i den mån bidragsförskott har utgått från annat nordiskt land för samma tid.

text: Artikel 31

text: Artikel 32

text: Ett nordiskt land som stadigvarande bereder en medborgare i annat nordiskt land hans huvudsakliga försörjning eller annan social omvårdnad får icke på grund härav påfordra att denne mottas i hemlandet om hans familjeförhållanden, anknytning till bosättningslandet eller omständigheterna i övrigt talar för att han bör få stanna där, och i vart fall icke om han sedan minst fem år är bosatt i landet.

text: Artikel 33

text: Denna konvention kan ej åberopas för rätt till utbetalning av grundpension till någon som icke är bosatt i nordiskt land. Konventionen kan ej heller åberopas för rätt till intjänande av rättigheter utanför de nordiska länderna.

text: Denna konvention gäller icke i fråga om förmåner och avgifter för tid före dess ikraftträdande.

text: Vid bestämmande av rätt till förmåner på grund av denna konvention skall även försäkrings-, sysselsättnings- och bosättningsperioder före konventionens ikraftträdande beaktas.

text: Artikel 23 i denna konvention tillämpas jämväl i fråga om pension som vid konventionens ikraftträdande utgår med tillämpning av artikel 5 b) i konventionen den 15 september 1955.

text: Artikel 34

text: Artikel 35

text: Denna konvention skall icke medföra nedsättning av förmånsbelopp som utgår vid konventionens ikraftträdande.

text: Önskar ett land uppsäga konventionen skall skriftligt meddelande härom tillställas det danska utrikesministeriet som har att underrätta de övriga nordiska ländernas regeringar härom.

text: Uppsägningen gäller endast det land som verkställt densamma och äger giltighet från och med ingången av det kalenderår som inträffar minst sex månader från det det danska utrikesministeriet mottagit meddelande om uppsägningen.

text: Uppsägs konventionen skall rättigheter som förvärvats på grund av konventionen alltjämt bestå.

text: Artikel 36

text: Denna konvention skall ratificeras och ratifikationshandlingarna deponeras hos det danska utrikesministeriet.

text: Konventionen träder i kraft första dagen i den månad som infaller två hela kalendermånader efter den dag, då samtliga länders ratifikationsinstrument deponerats.

text: Artikel 37

text: Artikel 38

text: När denna konvention träder i kraft upphör konventionen den 15 september 1955 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet med därtill senare gjorda ändringar och tillägg att gälla liksom överenskommelsen den 6 februari 1975 mellan nämnda länder om förmåner vid sjukdom, havandeskap och barnsbörd.

text: Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill befullmäktigade ombud, undertecknat denna överenskommelse.

text: Som skedde i Köpenhamn den 5 mars 1981 i ett exemplar på svenska, danska, finska, isländska och norska språken, vilka samtliga texter har lika vitsord.

text: För Danmark: Lise Östergaard För Finland: Katri-Helena Eskelinen För Island: Svavar Gestsson För Norge: Arne Nilsen För Sverige: Karin Söder

text: BILAGA

text: till konventionen mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet

text: Bestämmelser rörande tillämpning av nationell lagstiftning

text: Till artikel 6

text: A. Danmark

text: Till artikel 14

text: Rätten till vårdförmåner i Danmark vid sjukdom eller födsel för den som är bosatt i Danmark påverkas ej av bestämmelserna i artikel 6, andra och tredje styckena.

text: Till artikel 18

text: Begravningshjälp enligt lagen om offentlig sjukförsäkring omfattas ej av bestämmelserna om vårdförmåner vid sjukdom.

text: Till artikel 19

text: Medborgare i de andra nordiska länderna skall ha rätt till full dansk ålderspension, senast från den 1 oktober 1989, enligt övergångsbestämmelserna i lagen om folkpension för personer över 67 år som varit bosatta i Danmark i minst tio år efter fyllda femton år varav minst fem år omedelbart före fyllda 67 år. Bosättningstid i övriga nordiska länder medräknas inte när det gäller att avgöra om full pension kan utbetalas enligt nämnda bestämmelse.

text: Vid tillämpningen av artikel 19 andra stycket, tredje meningen, medräknas, för beräkning av pension till en person som enligt konventionen skall ha pension från Danmark, bosättningstid i de nordiska länderna efter uppnående av den nedre åldersgränsen i dansk pensionslagstiftning för intjänande av rätt till pension på grund av bosättningstid.

text: Bestämmelsen i artikel 19 andra stycket, fjärde meningen, tillämpas inte vid beräkning av pension enligt dansk lag.

text: Till artikel 20

text: För ensamstående kvinna, som den 1 januari 1984 har fyllt 62 år, utgår allmän förtidspension från Danmark enligt artikel 20 andra stycket, utöver 3-årsfristen från flyttningen enligt artikelns tredje stycke, så länge pensionstagaren inte har uppnått den allmänna pensionsåldern i bosättningslandet.

text: För personer, som på grund av dispens från åldersvillkoren erhåller förtida ålderspension från Danmark efter flyttning till ett annat nordiskt land före den 1 januari 1978, utges pensionen utöver 3- årsfristen från flyttningen enligt artikel 20 tredje stycket så länge pensionstagaren icke har uppnått den allmänna pensionsåldern i bosättningslandet.

text: Till artikel 21

text: Förtidspension enligt dansk lag skall vid tillämpning av artikel 18 anses som invalidpension.

text: Vid tillämpningen av artikel 21 skall medlemmar av arbetsmarknadens tilläggspension för vilka under ett kalenderår inbetalats det antal bidrag som erfordras för att uppnå full anciennitet anses ha fullgjort en försäkringsperiod på ett helt år. Medlemmar för vilka inbetalats ett mindre antal bidrag anses ha fullgjort en försäkringsperiod på så stor del av ett år som svarar mot förhållandet mellan antalet inbetalda bidrag och det antal som erfordras för att uppnå full anciennitet.

text: Till artikel 5

text: B. Finland

text: Till artiklarna 18-20

text: Vid beviljande av folkpension åt den som är bosatt i annat nordiskt land än Finland skall pensionen och därtill anslutna tillägg beräknas efter de regler som gäller pensionstagare bosatt i kommun tillhörande den billigaste av de i 27 § folkpensionslagen avsedda kommungrupperna.

text: Vid fastställande av rätt till bostadsbidrag enligt lagen om bostadsbidrag för pensionstagare skall endast boendekostnader i Finland tagas i betraktande.

text: I 20 och 22 c §§ folkpensionslagen avsedd arbetslöshetspension skall vid tillämpning av artikel 18 betraktas som invalidpension.

text: Bestämmelserna i artikel 20 äger ej tillämpning på i 20 och 22 §§ folkpensionslagen avsedd arbetslöshetspension.

text: Till artikel 21

text: Vid fastställande av rätt till moderskapspenning enligt lagstiftningen i Finland skall beaktas jämväl dagpenning som enligt lagstiftningen i annat nordiskt land på grund av samma föräldraskap utgår till den andra av föräldrarna.

text: Vid tillämpning av artikel 21 skall den som varit försäkrad enligt lagen om pension för arbetstagare i kortvariga arbetsförhållanden tillgodoräknas en försäkringsperiod om en månad för varje sådan kalendermånad för vilken avgift till arbetspensionskassan inbetalats för honom.

text: Till artiklarna 18-20

text: C. Island

text: När den i artikel 18 andra stycket angivna vistelsetiden gått till ända skall vid bestämmande av försäkringstid i Island bosättningstid i annat nordiskt land likställas med bosättningstid där. Detta gäller vare sig den som bosätter sig i Island är isländsk medborgare eller medborgare i annat nordiskt land.

text: Till artikel 19

text: För isländska medborgare som bosätter sig i Island skall, när de har uppnått den gällande pensionsåldern, bosättningstid i annat nordiskt land jämställas med bosättningstid i Island utan att kravet på sådan minsta bosättningstid som avses i artikel 18 andra stycket är uppfyllt.

text: Till artikel 21

text: Vid tillämpningen av artikel 19 skall barntillägg till ålders- och invalidpensionärer enligt reglerna i den isländska folkförsäkringslagens artikel 14 utges med oavkortat belopp oavsett bosättningstidenslängd.

text: Till artikel 22

text: Vid tillämpningen av artikel 21 skall medlemmar av isländska pensionskassor som inrättats enligt lag eller erkänts av finansministeriet anses ha fullgjort en försäkringsperiod på ett helt år under förutsättning att det för dem under ett kalenderår inbetalats bidrag som uppgår till minst 10 procent av 6 månadslöner enligt den lönetariff som tillämpas för arbetslöshetsförsäkringens dagpenningsatser.

text: Vid beräkning av pension enligt lagen om pension till äldre skall tilläggspension från annat nordiskt land avräknas på samma sätt som pension från isländsk pensionskassa.

text: Till artikel 5

text: D. Norge

text: Till artikel 6

text: Vid fastställande av en förälders rätt till födelsepenning enligt norsk lagstiftning skall hänsyn tas till dagpenning som utgår till den andre av föräldrarna enligt ett annat nordiskt lands lagstiftning.

text: Till artikel 10

text: Oavsett bestämmelserna i artikel 6 skall medborgare i Danmark, Finland, Island och Sverige som är anställda på norskt fartyg i utrikes fart endast omfattas av lagen om pensionsföräkring för sjömän om de faktiskt är bosatta i Norge.

text: Till artiklarna 12-17

text: Bestämmelsen i lagen om folketrygd om att arbetsgivaravgift skall erläggas för ersättning till utländsk medborgare för arbete utfört i utlandet endast om denne är bosatt i Norge eller anställd på norskt fartyg i utrikes fart gäller inte vid tillämpning av artiklarna 7 och 8.

text: Till artiklarna 18-20

text: Bestämmelserna i artiklaran 12-17 gäller ej för förmåner till ogifta, skilda eller hemskilda föräldrar enligt kapitel 12 lagen om folketrygd.

text: När den i artikel 18 andra stycket angivna bosättningstiden gått till ända skall vid bestämmande av försäkringstid i Norge bosättningstid i annat nordiskt land jämställas med bosättningstid i Norge. Detta gäller såväl för norska medborgare som bosätter sig i Norge som för medborgare i annat nordiskt land. För norska medborgare som bosätter sig i Norge skall, när de har uppnått den gällande pensionsåldern, bosättningstid i annat nordiskt land jämställas med bosättningstid i Norge utan att kravet på sådan minsta bosättningstid som avses i artikel 18 andra stycket är uppfyllt.

text: Bestämmelserna i artikel 19 andra stycket fjärde meningen skall inte gälla vid beräkning av pension enligt norsk lagstiftning om en persons bosättningstid i de nordiska länderna uppgår till mindre än fyra femtedelar av tiden mellan fyllda 16 år och tidpunkten för pensionsfallet. Om pension beviljats i annat nordiskt land skall tidpunkten för flyttningen till Norge räknas som tidpunkt för pensionsfallet vid beräkning av den norska pensionen.

text: Följande förmåner från folketrygden skall utgå med oavkortat belopp oavsett bosättningstidens längd.

text: Grundstöd enligt lagen om folketrygd § 8--2,

text: första stycket a)

text: Hjälpstöd enligt lagen om folketrygd § 8--2,

text: första stycket b)

text: Bidrag till barntillsyn enligt lagen om folketrygd § 10--2.

text: Vid tillämpningen av bestämmelserna i artikel 19 andra stycket skall som bosättningstid också medräknas kalenderår varunder vederbörande fyller 67, 68 eller 69 år och har intjänat pensionspoäng.

text: Barnpension avkortas proportionellt om den bosättningstid som ligger till grund -- eller skulle ha blivit lagd till grund -- för efterlevandepension i ärendet utgör mindre än 40 år. Bestämmelsen i artikel 19 tredje stycket sista meningen skall inte gälla.

text: Förordning (1991:1154).

text: Till artikel 20

text: Kompensationstillägg till förmåner från folketrygden enligt lag den 19 december 1969 utbetalas endast till personer som är bosatta i Norge.

text: Grundstöd, hjälpstöd och bidrag till barntillsyn utges till nordisk medborgare som är bosatt i annat nordiskt land än Norge endast i den utsträckning som följer av norsk lagstiftning.

text: Till artiklarna 21-23

text: */k/ 6. Till artikel 19 */-k/

text: Vad avser rätt till tilläggspension för nordisk medborgare skall vistelse eller bosättning i annat nordiskt land jämställas med vistelse eller bosättning i Norge.

text: Till artikel 5

text: E. Sverige

text: Till artikel 6

text: Den som enligt bestämmelserna i artikel 6 andra stycket skall omfattas av svensk lagstiftning om föräldrapenning på grund av anställning på svenskt fartyg skall äga uppbära föräldrapenning även för barn som är bosatt i annat nordiskt land än Sverige.

text: Den rätt till sjukvårdsförmåner som tillkommer någon på grund av inskrivning i svenskt sjömansregister påverkas ej av bestämmelserna i artikel 6.

text: Till artikel 7

text: Vid fastställande av förälders rätt till föräldrapenning enligt svensk lagstiftning skall dagpenning i anledning av föräldraskap enligt annat nordiskt lands lagstiftning avräknas på samma sätt som föräldrapenning som utgår till den andra av föräldrarna.

text: Till artikel 12

text: Den som enligt bestämmelserna i artikel 7 skall omfattas av svensk lagstiftning om föräldrapenning utan att vara bosatt i Sverige skall äga uppbära sådan även för barn som är bosatt i samma land som den försäkrade personen i fråga.

text: Till artikel 15

text: Vid beviljande enligt svensk lagstiftning av föräldrapenning som ej överstiger garantinivån skall hänsyn tas till tid då den inflyttade varit försäkrad för vårdförmåner i annat nordiskt land.

text: Förordning (1990:544).

text: Till artikel 18

text: Vårdförmåner enligt artikel 15 skall för svensk del utges till alla personer som ej omfattas av den svenska sjukförsäkringen på grund av deras anknytning till nordiskt lands ambassad eller konsulat i Sverige.

text: Till artikel 19

text: Bestämmelserna i artikel 19 tillämpas ej i fråga om nordisk medborgare som är bosatt i Sverige och som uppfyller svensk lagstiftningskrav för rätt till svensk folkpension.

text: Barntillägg till folkpension, vårdbidrag samt handikappersättning, som ej utgår som tillägg till folkpension, utgår med oavkortat belopp oavsett bosättningstid.

text: Till artikel 20

text: Förtidspension enligt svensk lagstiftning skall vid tillämpning av artikel 18 betraktas som invalidpension.

text: Till artikel 21

text: Till nordisk medborgare som är bosatt i annat nordiskt land än Sverige kan icke med åberopande av artikel 20 utbetalas ålderspension för tid före den i Sverige gällande allmänna pensionsåldern, vårdbidrag eller sådan handikappersättning som inte utgår som tillägg till en folkpension.

text: Artikel 21 äger icke tillämpning på sjömanspension enligt svensk lagstiftning.

text: Förordning (1984:823).

text: Bilaga 2

text: Lagstiftningsförteckning till konventionen mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om social trygghet

text: Förteckning över lagstiftning som avses i artikel 2 första stycket

text: Danmark

text: Lov (bekendtgörelse nr. 94 af 9/3 1976) om offentlig sygesikring.

text: Lov (nr. 324 af 19/6 1974) om sygehusvaesenet.

text: Lov (bekendtgörelse nr. 431 af 3/9 1975) om svangerskabshygiejne og födelsehjaelp.

text: Lov (bekendtgörelse nr. 66 af 21/2 1978) om dagpenge ved sygdom eller födsel.

text: Lov (bekendtgörelse nr. 677 af 15/12 1978) om invalidepension.

text: Lov (bekendtgörelse nr 676 af 15/12 1978) om folkepension.

text: Lov (bekendtgörelse nr 678 af 15/12 1978) om enkepension.

text: Lov (bekendtgörelse nr 360 af 4/8 1980) om boligydelse til pensionister.

text: Lov (bekendtgörelse nr. 203 af 3/5 1978) om Arbejdsmarkedets Tillaegspension.

text: Lov (nr 79 af 8/3 1978) om arbejdsskadeforsikring.

text: Lov (bekendtgörelse nr. 373 af 15/8 1980) om arbejdsformidling og arbejdslöshedsforsikring.

text: Lov (bekendtgörelse nr 609 af 29/11 1978) om börnetilskud og familieydelser.

text: Lov (bekendtgörelse nr 333 af 27/6 1980) om social bistand.

text: Motsvarande lagstiftning för Färöarna och Grönland.

text: Finland

text: Sjukförsäkringslagen (364/4.7.1963) och därtill ansluten lagstiftning.

text: Folkhälsolagen (66/28.1.1972).

text: Lag om kommunala allmänna sjukhus (561/29.10.1965).

text: Tuberkuloslagen (355/26.7.1960).

text: Sinnesjuklagen (187/2.5.1952).

text: Lag om vissa allmänna grunder för avgifter, ersättningar och arvoden i medicinalväsendet (547/30.12.1960).

text: Förordning om vissa avgifter, ersättningar och arvoden vid sjukvårdinrättningar (178/30.3.1961).

text: Lag om hälsovården (469/27.8.1965) - och till dem ansluten lagstiftning.

text: Folkpensionslagen (347/8.6.1956).

text: Lag om understödstillägg (590/28.7.1978).

text: Lag om bostadsbidrag för pensionstagare (591/28.7.1978).

text: Lag angående införande av lagen om understödstillägg och lagen om bostadsbidrag för pensionstagare (592/28.7.1978).

text: Familjepensionslagen (38/17.1.1969).

text: Lag om vårdbidrag för barn (444/4.7.1969) - och till dem ansluten lagstiftning.

text: Lag om pension för arbetstagare (395/8.7.1961).

text: Lag om pension för arbetstagare i kortvariga arbetsförhållanden (134/9.2.1962).

text: Lag om pension för lantbruksföretagare (467/14.7.1969).

text: Lag om pension för företagare (468/14.7.1969).

text: Lag om sjömanspensioner (72/26.1.1956).

text: Lag om pension för kommunala tjänstemän och arbetstagare (202/30.4.1964).

text: Lag om pension för kommunala förtroendemän (578/21.7.1977).

text: Pensionslag för evangelisk-lutherska kyrkan (298/20.5.1966).

text: Lag om familjepensioner inom den evangelisk-lutherska kyrkan (258/10.4.1970).

text: Lag om statens pensioner (280/20.5.1966).

text: Lag om statens familjepensioner (774/31.12.1968) - och till dem ansluten lagstiftning.

text: Lag om olycksfallsförsäkring (608/20.8.1948).

text: Lag om yrkessjukdomar (638/29.12.1967) - och till dem ansluten lagstiftning.

text: Lag om riksomfattande arbetslöshetskassor (125/23.3.1934).

text: Lag om sysselsättning (946/23.12.1971) - och till dem ansluten lagstiftning.

text: Lag om barnbidrag (541/22.7.1948).

text: Lag om moderskapsunderstöd (424/13.6.1941).

text: Lag om socialhjälp (116/17.2.1956).

text: Lag om barnskydd (52/17.1.1936).

text: Lag om specialomsorger om utvecklingsstörda (519/23.6.1977).

text: Lag om barndagvård (36/19.1.1973).

text: Lag om rådgivningsbyråer för uppfostringsfrågor (568/2.7.1971).

text: Lag om vården av dem, som missbruka berusningsmedel (96/10.2.1961).

text: Lag om kommunal hemvårdshjälp (207/6.5.1966).

text: Lag om invalidvård (907/31.12.1946).

text: Lag om invalidpenning (374/14.6.1951).

text: Lag om tryggande av underhåll för barn (122/28.1.1977) - och till dem ansluten lagstiftning.

text: Lag om arbetsgivares socialskyddsavgift (366/4.7.1963).

text: Island

text: Lov nr 67 af 20. april 1971 om folkeforsikring.

text: Lov nr 57 af 20. maj 1978 om sundhedstjeneste.

text: Lov nr 27 af 27. april 1970 om revalidering.

text: Lov nr 97 af 24. december 1979 om pension till aeldre.

text: Lov nr 29 af 29. april 1963 om De statsansattes pensionsfond.

text: Lov nr 16 af 24. april 1965 om Sygeplejerskernes pensionsfond.

text: Lov nr 86 af 11. juni 1938 om Jordmödrenes pensionsfond.

text: Lov nr 49 af 16. maj 1974 om Sömaendenes pensionsfond.

text: Lov nr 101 af 28. maj 1974 om Sömaendenes pensionsfond.

text: Lovbestemmelser om pensionskasser i almindelighed, jfr. lov nr. 40 af 18. maj 1978, artikel 30, D, förste punkten.

text: Lov nr 57 af 27. april 1973 om arbejdslöshedsforsikring.

text: Skattelovens bestemmelser om almindelige börnebidrag, jfr. lov nr. 40 af 18. maj 1978, artikel 69.

text: Lov nr 80 af 5. juni 1947 om offentlig forsorg.

text: Norge

text: Lov 17 juni 1966 om folketrygd.

text: Lov 19 juni 1969 om sertillegg til ytelser fra folketrygden.

text: Lov 19 desember 1969 om kompensasjonstillegg til ytelser fra folketrygden.

text: Lov 3 desember 1948 om pensjonstrygd for sjömenn.

text: Lov 30 juni 1950 om pensjonstrygd for skogsarbeidere.

text: Lov 28 juni 1957 om pensjonstrygd for fiskere.

text: Lov 27 juni 1947 om ulykkestrygd for arbeidere ved norske bedrifter på Svalbard.

text: Lov 24 oktober 1946 om barnetrygd.

text: Lov 26 april 1957 om bidragsforskudd.

text: Lov 5 juni 1964 om sosial omsorg.

text: Lov 17 juni 1953 om barnevern.

text: Lov 26 februari 1932 om edruskapsvern og edruskapsnemnder.

text: Lov 19 juni 1969 om sykehus m.v.

text: Lov 28 april 1961 om psykisk helsevern.

text: Sverige

text: Lag den 25 maj 1962 (nr 381) om allmän försäkring.

text: Lag den 22 januari 1981 (nr 49) om begränsning av läkemedelskostnder, m.m.

text: Sjukvårdslag den 6 juni 1962 (nr 242).

text: Lag den 16 juni 1966 (nr 293) om beredande av sluten psykiatrisk vård vissa fall.

text: Lag den 15 december 1967 (nr 940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda.

text: Lag den 9 maj 1969 (nr 205) om pensionstillskott.

text: Lag den 25 maj 1962 (nr 392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension.

text: Förordning den 2 juni 1977 (nr 392) om statskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer m.fl.

text: Lag den 18 december 1959 (nr 551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Kungörelsen den 2 juni 1972 (nr 412) om sjömanspension.

text: Lag den 26 maj 1976 (nr 380) om arbetsskadeförsäkring.

text: Lag den 5 juni 1973 (nr 370) om arbetslöshetsförsäkring.

text: Lag den 5 juni 1973 (nr 371) om kontant arbetsmarknadsstöd.

text: Arbetsmarknadskungörelsen den 3 juni 1966 (nr 368).

text: Lag den 18 juni 1981 (nr 691) om socialavgifter.

text: Lag den 18 december 1959 (nr 552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m.

text: Lag den 26 juli 1947 (nr 529) om allmänna barnbidrag.

text: Förordning den 20 maj 1976 (nr 262) om statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl.

text: Förordning den 20 maj 1976 (nr 263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer.

text: Lag den 21 maj 1964 (nr 143) om bidragsförskott.

text: Socialtjänstlag den 19 juni 1980 (nr 620).


dcterms:title: Förordning (1981:129) om statsbidrag för redovisningsåret 1979/80 till avgifter till försäkring för tilläggspension för särskollärare m.fl.

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Till huvudmännen för särskolor som enligt kungörelsen (

text: ) angående statsbidrag till omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda får statsbidrag till vissa lönekostnader, skall för redovisningsåret 1979/80 utgå statsbidrag även för utgivna avgifter till försäkring för tilläggspension enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring. Statsbidraget utgör 9,8 procent av det bidragsunderlag som ligger till grund för beräkningen av statsbidraget till lönekostnader. Skolöverstyrelsen skall utan rekvisition betala ut statsbidraget till huvudmännen från förslagsanslaget Bidrag till driften av särskolor m.m. under femte huvudtiteln.

type: stycke


rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 1 §

rpubl:andrar: forts. giltighet

rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1981:1293 i lydelse enligt SFS 1986:1045

dcterms:title: Förordning (1981:1293) om försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

beteckning: 1 §

text: Försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång får ske vid Svea hovrätt, Göta hovrätt, hovrätten över Skåne och Blekinge, hovrätten för Övre Norrland, Handens tingsrätt, Stockholms tingsrätt, Södra Roslags tingsrätt, Gotlands tingsrätt, Värnamo tingsrätt, Växjö tingsrätt, Kristianstads tingsrätt, Malmö tingsrätt, Göteborgs tingsrätt, Trollhättans tingsrätt, Sunne tingsrätt, Härnösands tingsrätt, Umeå tingsrätt, Haparanda tingsrätt, Luleå tingsrätt och Piteå tingsrätt.

text: Förordning (1986:39).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Domstolar och andra statliga myndigheter skall, i den mån arbetets behöriga gång och förhållandena i övrigt tillåter det, vid behov ställa telefon och lokal till förfogande för den som skall delta i rättegång per telefon.

beteckning: 3 §

text: Den som skall delta i rättegång per telefon får kallas till domstol eller annan myndighet eller inrättning på den ort där han regelmässigt vistas eller på annan lämplig ort. Företrädesvis bör kallelsen gälla inställelse vid tingsrätt eller polismyndighet.

beteckning: 4 §

text: Den domstol som anordnar förhandlingen eller förhöret per telefon skall på lämpligt sätt förvissa sig om identiteten hos den som skall medverka per telefon och om att hans medverkan äger rum i enlighet med tillämpliga regler för deltagande i rättegång.

beteckning: 5 §

text: Domstolsverket skall fortlöpande följa försöksverksamheten och meddela behövliga föreskrifter och råd. Det åligger de domstolar som deltar i försöksverksamheten att lämna domstolsverket de uppgifter som verket begär för att verksamheten skall kunna utvärderas.


rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2022.

type: punkt

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för åberopande av en fordran i en förhandling om offentligt ackord enligt den upphävda lagen (

text: ) om företagsrekonstruktion.

type: lista

type: overgangsbestammelse

dcterms:identifier: SFS 1981:130 i lydelse enligt SFS 2022:976

dcterms:title: Preskriptionslag (1981:130)

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Inledande bestämmelse

type: rubrik

text: Denna lag gäller i fråga om preskription av fordringar, i den mån inte annat följer av vad som är särskilt föreskrivet.

text: Preskriptionstid

text: En fordran preskriberas tio år efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts dessförinnan.

text: Preskriptionstiden är dock tre år för fordran mot en konsument, om fordringen avser en vara, tjänst eller annan nyttighet som en näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhet har tillhandahållit konsumenten för huvudsakligen enskilt bruk. Detsamma gäller fordran mot den som har gått i borgen för betalningen av en sådan fordran. Den treåriga preskriptionstiden gäller dock inte fordringar som grundar sig på löpande skuldebrev.

text: För fordran på pension räknas preskriptionstiden från den dag fordringen tidigast kan göras gällande.

text: En fordran på skadestånd i anledning av brott preskriberas ej före utgången av tiden för åtalspreskription, om inte frågan om ansvar för brottet har avgjorts dessförinnan. Har så skett, preskriberas fordringen ett år efter den dag dom eller slutligt beslut meddelas, om inte preskriptionstiden går ut senare enligt

text: 2 §

text: Om någon har häktats eller erhållit del av åtal för brott före utgången av tiden för åtalspreskription men ansvarsfrågan inte har avgjorts dessförinnan, preskriberas en fordran på skadestånd i anledning av brottet tidigast ett år efter den dag dom eller slutligt beslut meddelas.

text: En regressfordran som har uppkommit genom att någon har betalt en skuld, för vilken flera är ansvariga, preskriberas tidigast ett år efter betalningen av huvudfordringen.

text: Preskriptionsavbrott

text: gäldenären utfäster betalning, erlägger ränta eller amortering eller erkänner fordringen på annat sätt gentemot borgenären,

text: gäldenären får ett skriftligt krav eller en skriftlig erinran om fordringen från borgenären eller

text: borgenären väcker talan mot gäldenären eller annars åberopar fordringen gentemot gäldenären vid domstol, hos Kronofogdemyndigheten eller i skiljeförfarande, konkursförfarande eller planförhandling under företagsrekonstruktion.

text: Lag (2022:976).

text: Preskription avbryts genom att

text: Verkan av preskriptionsavbrott

beteckning: 6 §

text: Om preskription har avbrutits genom erkännande, krav eller erinran, löper en ny preskriptionstid enligt

text: 2 §

text: från dagen för avbrottet.

beteckning: 7 §

text: Om preskription har avbrutits genom att talan har väckts eller genom att fordringen annars har åberopats enligt

text: 5 § 3

text: , löper en ny preskriptionstid enligt

text: 2 §

text: från den dag dom eller slutligt beslut meddelas eller det rättsliga förfarandet avslutas på annat sätt. Fullföljs talan eller återupptas förfarandet av någon annan anledning före den nya preskriptionstidens utgång, avbryts preskriptionen, varefter ny tid räknas från den dag det återupptagna förfarandet avslutas.

text: Avslutas det rättsliga förfarandet utan att gäldenären har delgivits eller på annat sätt underrättats om borgenärens framställning, beräknas dock preskriptionstiden som om något avbrott inte hade skett. Fordringen preskriberas likväl tidigast ett år efter det att förfarandet avslutas.

text: Preskriptionstiden kan inte förlängas enligt

text: andra stycket

text: andra meningen mer än en gång.

text: Innebörden av preskription

beteckning: 8 §

text: Preskription innebär att borgenären förlorar rätten att kräva ut sin fordran.

text: Preskription av en huvudfordran omfattar även fordran på ränta och annan tilläggsförpliktelse samt fordran på grund av borgen.

beteckning: 9 §

text: Om flera har åtagit sig eller förpliktats att svara solidariskt för samma skuld och denna preskriberas i förhållande till någon av dem, svarar var och en av de andra endast för sin andel. Andelarna beräknas efter huvudtalet, om inte annat har bestämts genom ett avtal eller avgörande som borgenären har fått kännedom om senast sex månader före preskriptionen.

text: Uppkommer brist hos någon av de kvarvarande gäldenärerna, fördelas ansvaret för bristen mellan de övriga kvarvarande och borgenären. Därvid svarar varje gäldenär i förhållande till sin andel och borgenären i förhållande till den andel som har preskriberats.

text: Utan hinder av att en fordran är preskriberad får den användas till kvittning, om detta eljest är tillåtet och den inte var preskriberad vare sig när borgenären förvärvade den eller när han kom i skuld till gäldenären.

text: Preskriptionen inskränker inte borgenärens rätt att ta ut sin fordran ur egendom i vilken han har panträtt eller retentionsrätt till säkerhet för fordringen.

text: Särskilda bestämmelser

text: Avtal att en fordran inte skall preskriberas eller att preskription skall kunna avbrytas på annat sätt än som föreskrivs i denna lag är ogiltigt. Detsamma gäller avtal om längre preskriptionstid än tre år för en fordran som avses i

text: 2 § andra stycket

text: Om en åtgärd som avses i

text: 5 § 3

text: vidtas utomlands, medför den verkningar enligt denna lag, under förutsättning att borgenären med hänsyn till gäldenärens förhållanden och omständigheterna i övrigt har haft skälig anledning att vidta åtgärden i den främmande staten.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Har boskillnad beviljats, skall äldre bestämmelser fortfarande tillämpas när det gäller rätten att på grund av boskillnaden ansöka om kallelse på okända borgenärer.

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 6 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Ansökningar om kallelse på okända borgenärer som har gjorts före ikraftträdandet handläggs enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§; ny 5 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

text: Om ett samboförhållande har upphört före ikraftträdandet, tillämpas äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.

text: Ansökan som har kommit in till Patent- och registreringsverket men i vilken verket inte har fattat beslut före ikraftträdandet skall överlämnas till Bolagsverket för fortsatt handläggning.

rpubl:andrar: ändr. 4, 5, 5 a §§

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018.

text: En ansökan om kallelse på okända borgenärer vid likvidation enligt den upphävda lagen (

text: ) om ekonomiska föreningar ska överlämnas från Kronofogdemyndigheten till Bolagsverket, om någon kallelse på okända borgenärer inte har utfärdats före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2020.

text: En ansökan om kallelse på okända borgenärer vid likvidation som rör ett ömsesidigt försäkringsbolag, ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag, en försäkringsförening eller en tjänstepensionsförening ska överlämnas från Kronofogdemyndigheten till Bolagsverket, om någon kallelse på okända borgenärer inte har utfärdats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 a §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2022.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för åberopande av en fordran i en förhandling om offentligt ackord enligt den upphävda lagen (

text: ) om företagsrekonstruktion.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

dcterms:identifier: SFS 1981:131 i lydelse enligt SFS 2022:977

dcterms:title: Lag (1981:131) om kallelse på okända borgenärer

text: Inledande bestämmelser

text: Om rätt att i vissa fall ansöka om kallelse på okända borgenärer finns bestämmelser i

text: och

text: 3 §§

text: . Bestämmelserna i denna lag gäller också när sådan kallelse sker enligt annan lag eller författning, i den mån inte annat följer av vad som är särskilt föreskrivet.

text: När bouppteckning har skett efter en avliden, får efterlevande make, arvinge, testamentstagare, boutredningsman eller testamentsexekutor ansöka om kallelse på den avlidnes okända borgenärer. Var den avlidne gift, får kallelse sökas även på den efterlevande makens okända borgenärer.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: om efterlevande make gäller också en sådan efterlevande sambo som avses i

text: sambolagen (2003:376)

text: , om denne har begärt att bodelning skall förrättas enligt

text: 8 § samma lag

text: Lag (2003:381).

text: När ansökan om äktenskapsskillnad eller anmälan enligt

text: 9 kap. 1 § andra stycket äktenskapsbalken

text: har gjorts, får vardera maken ansöka om kallelse på egna eller andra makens okända borgenärer.

text: Kallelse på okända borgenärer får också sökas av god man eller förvaltare enligt

text: föräldrabalken

text: Lag (1988:1266).

text: Förfarandet

text: En ansökan om kallelse på okända borgenärer ska göras hos Kronofogdemyndigheten. Om gäldenären är ett aktiebolag, en ekonomisk förening, ett ömsesidigt försäkringsbolag, ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag, en försäkringsförening eller en tjänstepensionsförening, ska dock ansökan göras hos Bolagsverket.

text: Sökanden ska bifoga en förteckning över gäldenärens kända borgenärer och, om det är möjligt, ange deras adress.

text: Lag (2020:395).

text: Kallelse på gäldenärens okända borgenärer utfärdas av myndigheten med föreläggande för dem att skriftligen anmäla sina fordringar till myndigheten senast sex månader från dagen för kallelsen.

text: Kallelsen ska skyndsamt kungöras i Post- och Inrikes Tidningar. Vidare ska myndigheten senast en månad före anmälningstidens utgång skicka underrättelser om kallelsen till alla borgenärer som har tagits upp i förteckningen över kända borgenärer och som har känd adress. Myndigheten ska även skicka en underrättelse till Skatteverket.

text: Lag (2018:712).

beteckning: 5 a §

text: Vid överklagande av Kronofogdemyndighetens beslut tillämpas

text: 18 kap.

text: utsökningsbalken

text: Ett beslut av Bolagsverket överklagas till tingsrätten på den ort där bolagets eller föreningens styrelse har sitt säte. Vid överklagande gäller lagen (

text: ) om domstolsärenden.

text: Lag (2020:395).

ordinal: 5 a

text: Verkan av att en fordran inte anmäls i tid

text: En borgenär, som inte är upptagen i förteckningen över kända borgenärer och som underlåter att anmäla sin fordran inom den föreskrivna tiden, förlorar rätten att kräva ut fordringen, om han eller hon inte visar att gäldenären har känt till den före anmälningstidens utgång. Har kallelsen skett på ansökan av god man eller förvaltare enligt

text: föräldrabalken

text: , gäller vad som har sagts om gäldenären i stället gode mannen eller förvaltaren. Anmälan behövs inte, om borgenären inom anmälningstiden åberopar sin fordran i gäldenärens konkurs eller i planförhandling under företagsrekonstruktion.

text: Förlust av rätten att kräva ut en huvudfordran omfattar även fordran på ränta och annan tilläggsförpliktelse samt fordran på grund av borgen.

text: Lag (2022:977).

text: Förlorar borgenären rätten att kräva ut sin fordran av en av flera gäldenärer som har åtagit sig eller förpliktats att svara solidariskt för samma skuld, tillämpas bestämmelserna i

text: 9 § preskriptionslagen (1981:130)

text: Även om borgenären har underlåtit att anmäla sin fordran efter kallelse på okända borgenärer, får fordringen användas till kvittning, om detta eljest är tillåtet och anmälningstiden inte har gått ut vare sig när borgenären förvärvade fordringen eller när han kom i skuld till gäldenären.

text: Underlåtenhet att anmäla en fordran efter kallelse på okända borgenärer inskränker inte borgenärens rätt att ta ut sin fordran ur egendom i vilken han har panträtt eller retentionsrätt till säkerhet för fordringen.


dcterms:identifier: SFS 1981:1310 i lydelse enligt SFS 2019:858

dcterms:title: Lag (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: arbetstagare hos staten,

text: arbetstagare hos kommuner, regioner, kommunalförbund, församlingar eller kyrkliga samfälligheter,

text: arbetstagare hos andra arbetsgivare, om anställningen är statligt reglerad,

text: ledamöter av sådana styrelser, verk, nämnder, kommittéer eller andra myndigheter som hör till staten eller till någon kommun eller region eller andra organ som avses i 2 eller 3,

text: de som utövar uppdrag åt staten eller åt en kommun eller annat organ som avses i 2, om de har valts till uppdraget eller inte har rätt att undandra sig detta eller annars om uppdraget är reglerat i författning,

text: krigsmän och andra som fullgör lagstadgad tjänsteplikt,

text: de som utövar myndighet utan att ha sådan anställning eller sådant uppdrag som anges i 1-5 och utan att fullgöra sådan tjänsteplikt som nämns i 6.

text: Lag (2019:858).

text: Med

kind: term

text: offentliga funktionärer

text: avses i denna lag

text: Med

text: statligt reglerade anställningar

text: avses anställningar där enligt lag eller särskilt beslut av riksdagen avlöningsförmånerna fastställs under medverkan av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Vad som i lagen sägs om tjänst tillämpas också på uppdrag och tjänsteplikt. Bestämmelserna i lagen om arbetsgivare gäller i dessa fall uppdragsgivaren eller den hos vilken tjänsteplikten fullgörs.

text: Om enskilt åtal förs mot den som är offentlig funktionär under påstående att han har begått brott i utövningen av nuvarande eller tidigare tjänst som sådan funktionär och funktionären med anledning av åtalet har att inställa sig personligen vid en domstolsförhandling, avge skriftligt svaromål eller vidta någon annan åtgärd för rättegångens förberedande eller talans utförande, får åtgärden vidtas i tjänsten.

text: Första stycket tillämpas även när någon annan än arbetsgivaren, utan samband med allmänt åtal, för talan mot den som är offentlig funktionär om enskilt anspråk på grund av åtgärd i utövningen av tjänst som sådan funktionär.

text: Om domstolen i ett mål om enskilt åtal mot den som är eller har varit offentlig funktionär för brott i utövningen av tjänsten har förpliktat målsäganden att ersätta den tilltalade för rättegångskostnad, ska den som var den tilltalades arbetsgivare vid tiden för den åtalade gärningen på ansökan av den tilltalade utge det utdömda beloppet, i den mån målsäganden inte har betalat det. Arbetsgivaren inträder då intill det utgivna beloppet i den till-talades rätt gentemot målsäganden.

text: Om högre rätt ändrar domstolens beslut om rättegångskostnad till den tilltalades nackdel får arbetsgivaren kräva tillbaka motsvarande belopp av honom eller henne. Detsamma gäller, sedan avgörandet fått laga kraft, om målsäganden har betalat hela eller delar av det utdömda beloppet till den tilltalade.

text: Första och

text: andra styckena

text: tillämpas även när någon annan än arbetsgivaren, utan samband med allmänt åtal, har fört talan mot den som är eller har varit offentlig funktionär om enskilt anspråk på grund av åtgärd i utövningen av tjänsten.

text: Lag (2019:264).

text: I fråga om den offentlige funktionärens rätt att av arbetsgivaren få ersättning för rättegångskostnad skall staten anses som arbetsgivare i förhållande till alla arbetstagare med statligt reglerade anställningar.


dcterms:title: Förordning (1981:1311) om reglering av offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål

text: Denna förordning gäller i fråga om anspråk på ersättning för rättegångskostnad som riktas mot staten med stöd av 5 eller

text: 6 § lagen (1981:1310)

text: om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m. Förordningen gäller inte hos riksdagen eller dess myndigheter.

text: Den som är offentlig funktionär hos staten skall framställa anspråk på ersättning hos den centrala förvaltningsmyndighet inom område ersättningsskyldigheten har uppkommit. Kan ersättningsskyldigheten inte hänföras till en sådan myndighets område framställs anspråken hos justitiekanslern.

text: Den som är offentlig funktionär hos någon annan än staten men som har statligt reglerad anställning skall framställa anspråk på ersättning hos justitiekanslern.

text: Den myndighet hos vilken anspråk på ersättning framställs förhandlar på statens vägnar med den som begär ersättning och för statens talan i saken inför domstol. Myndigheten får på statens vägnar besluta i fråga om ersättning.

text: Justitiekanslern kan uppdra åt annan myndighet att fullgöra vad som enligt denna förordning ankommer på honom. Han kan även från annan myndighet överta handläggningen av ärenden som avses i förordningen.

text: Mot beslut i ärenden som handläggs enligt denna förordning får talan inte föras.


rpubl:andrar: ändr. 31 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1981:1354 i lydelse enligt SFS 1998:838

dcterms:title: Lag (1981:1354) om allmänna värmesystem

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag är tillämplig på allmänna värmesystem. Ett allmänt värmesystem är en fjärrvärmeanläggning eller ett naturgasnät som har allmänförklarats enligt denna lag.

text: Den som driver ett allmänt värmesystem är systemets huvudman.

text: ändamålet är att bereda bostadshus eller annan bebyggelse värmeförsörjning genom fjärrvärme eller eldning med naturgas,

text: det finns behov av värmesystemet från allmän synpunkt och

text: huvudmannen såväl i ekonomiskt avseende som i övrigt har förutsättningar att driva värmesystemet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (tillsynsmyndigheten) skall på ansökan av den som driver eller skall driva en fjärrvärmeanläggning eller ett naturgasnät förklara fjärrvärmeanläggningen eller naturgasnätet som allmänt värmesystem, om

text: Vid allmänförklaring skall bestämmas ett visst område, utöver vilket värmesystemets verksamhetsområde inte får utsträckas.

text: Bestämmelserna i denna lag tillämpas såvitt avser naturgasnät inte

text: till fastigheter med industribyggnader eller byggnader inrättade för trädgårdsnäringen eller

text: till andra fastigheter i den mån leveransen gäller annat ändamål än

text: på sådana leveranser av gas i nätet som sker värmeförsörjning av bostadshus eller annan bebyggelse.

text: Bestämmelserna i

text: 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: om vem som i vissa fall skall anses som ägare av fastighet gäller också vid tillämpningen av denna lag.

text: Har huvudmannen för ett allmänt värmesystem träffat avtal med någon annan än fastighetsägaren om brukande av systemet gäller för denne vad

text: som i lagen föreskrivs om fastighetsägare.

text: När omständigheterna föranleder det tillämpas bestämmelser om fastighet i denna lag på byggnad eller annan anläggning som inte tillhör ägaren till marken. Vad som i lagen föreskrivs om ägaren av fastighet skall därvid gälla anläggningens ägare.

text: Lag (1986:1130).

text: Verksamhetsområde

text: Ett allmänt värmesystems verksamhetsområde är det område inom vilket värmeförsörjningen har ordnats eller skall ordnas genom värme systemet.

text: Verksamhetsområdet skall vara fastställt till sina gränser. Det får ej

text: omfatta endast vissa av de fastigheter som ingår i en sådan samfällighet för värmeförsörjningen som bildats i särskild ordning.

text: Huvudmannen för ett allmänt värmesystem bestämmer värmesystemets verksamhetsområde med tillämpning av denna lag och de föreskrifter som

text: har meddelats med stöd av lagen.

text: Utan hinder av denna lag kan huvudmannen efter avtal med ägaren av fastighet utanför värmesystemets verksamhetsområde låta denne bruka värmesystemet.

text: Önskar huvudmannen att verksamhetsområdet för hans allmänna värmesystem skall omfatta område som ingår eller avses ingå i verksamhetsområdet för ett annat befintligt eller planerat värmesystem, skall tillsynsmyndigheten, om överenskommelse ej kan träffas, bestämma till vilket värmesystem området skall hänföras. I samband härmed kan myndigheten ändra vad som bestämts enligt

text: 2 § andra stycket

text: Huvudmannen för ett allmänt värmesystem skall meddela tillsynsmyndigheten vad han bestämt om systemets verksamhetsområde. Försummas det, kan tillsynsmyndigheten vid vite ålägga huvudmannen att

text: fullgöra vad som åligger honom.

text: Uppgifter om allmänna värmesystems verksamhetsområden skall finnas tillgängliga hos tillsynsmyndigheten.

text: Brukningsrätt och avgiftsskyldighet

text: Huvudmannen för ett allmänt värmesystem är skyldig att tillåta ägare av fastigheter inom värmesystemets verksamhetsområde som inte är

text: undantagna enligt

text: 3 §

text: bruka systemet, om fastigheten behöver anordningar för värme och behovet inte med större fördel kan tillgodoses på annat sätt. Huvudmannen är dock berättigad till anstånd

text: med att utföra arbeten som är nödvändiga för brukandet, om anståndet behövs för att samordningen med andra arbeten inte skall väsentligt försvåras.

text: En huvudman som är berättigad till anstånd enligt

text: första stycket

text: skall i skälig omfattning medverka till att behövliga provisoriska anordningar för värmeförsörjning inrättas. Han skall även utge skälig ersättning till fastighetsägaren för ökade kostnader till följd av anståndet.

text: Ägare av fastigheter inom ett allmänt värmesystems verksamhetsområde som ej är undantagna enligt

text: 3 §

text: skall betala avgifter till huvudmannen, om fastigheten behöver anordningar för värme och om behovet ej med större fördel kan tillgodoses på annat sätt än genom värmesystemet. För obebyggda fastigheter, som enligt en detaljplan är avsedda för bebyggande, skall behovet av anordningar för värme bedömas som om fastigheten var bebyggd enligt planen, om inte särskilda skäl föranleder annat.

text: Avgiftsskyldighet inträder, när huvudmannen har upprättat förbindelsepunkt som anges i

text: 14 §

text: och underrättat fastighetsägaren om det.

text: Lag (1987:135).

text: En ny ägare av fastighet svarar inte gentemot huvudmannen för avgifter som förfaller till betalning före tillträdesdagen.

text: Leveransskyldighet

text: Huvudmannen för ett allmänt värmesystem är skyldig att tillhandahålla energi för erforderlig uppvärmning av fastigheter som avses i

text: 10 §

text: Leveransskyldighet enligt

text: första stycket

text: föreligger inte när huvudmannen är ur stånd att fullgöra leveransen till följd av omständigheter som han inte kan råda över. Huvudmannen är vidare berättigad att avbryta leveransen vid fara för personskada eller väsentlig egendomsskada eller när det behövs för sådana arbeten som är

text: nödvändiga för att leveransskyldigheten skall kunna fullgöras.

text: Anläggningen

text: Ett allmänt värmesystem skall vara försett med de anordningar som krävs för att det skall fylla sitt ändamål och tillgodose skäliga anspråk på säkerhet.

text: Ett allmänt värmesystem får inte inrättas i strid mot detaljplan, områdesbestämmelser eller andra bestämmelser för markens bebyggande eller så att ändamålsenlig bebyggelse eller lämplig planläggning försvåras. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras.

text: Så länge ett allmänt värmesystem behövs skall huvudmannen underhålla systemet och i övrigt sörja för att det på tillfredsställande sätt fyller sitt ändamål.

text: Lag (1987:135).

text: Det åligger huvudmannen för ett allmänt värmesystem att för varje fastighet som avses i

text: 10 §

text: bestämma en punkt, där inkoppling av fastighetens ledningar till systemet skall ske (

text: förbindelsepunkt

text: ). En sådan punkt skall vara belägen i eller i omedelbar närhet av den byggnad som skall uppvärmas genom värmesystemet, om inte särskilda skäl föranleder annat. Uppgift om punktens läge skall lämnas till fastighetsägaren inom den tid som är skälig med hänsyn till dennes intresse att kunna planera för fastighetens utnyttjande.

text: I ett allmänt värmesystem ingår sådana ledningar och andra anordningar fram till förbindelsepunkterna som tillhör huvudmannen.

text: Inlösen av värmeanordningar m.m.

text: Om det för en fastighet som avses i

text: 10 §

text: finns anordningar för värmeförsörjning som kan användas för det allmänna värmesystemet, är ägaren av anordningen skyldig att på begäran av huvudmannen låta dem införlivas med värmesystemet mot skälig ersättning.

text: Anordningar för värmeförsörjning, som blir onyttiga till följd av att ett allmänt värmesystem kommer till stånd eller utvidgas, skall ersättas av huvudmannen i den mån det är skäligt med hänsyn till anordningens art, ålder och skick, den fördel ägaren får av det allmänna värmesystemet och övriga omständigheter.

text: Installationer

text: Med

text: fjärrvärmeinstallation

text: förstås ledning för fjärrvärme som för fastighet dragits från förbindelsepunkten samt värmeväxlare eller annan anordning som står i direkt förbindelse med den allmänna fjärrvärmeanläggningen.

text: Med

text: naturgasinstallation

text: förstås naturgasledning som för fastighet dragits från förbindelsepunkten, avstängningsventiler samt säkerhets-, regler- och mätutrustning.

text: Fastighetsägare får inte utan huvudmannens medgivande anordna eller förändra fjärrvärmeeller naturgasinstallationer.

text: Huvudmannen får i allmänna bestämmelser som avses i

text: 23 §

text: ange tekniska förutsättningar för fjärrvärme- eller naturgasinstallationer.

text: När det behövs, får huvudmannen låta undersöka fjärrvärme- eller naturgasinstallationer och deras brukande.

text: Brukande av ett allmänt värmesystem

text: Ett allmänt värmesystem skall brukas så att olägenhet för huvudmannen eller någon annan såvitt möjligt undviks.

text: Huvudmannen för ett allmänt värmesystem meddelar allmänna be stämmelser för värmesystemets brukande. En fastighetsägares möjlighet ett utnyttja värmesystemet för dess ändamål får inte oskäligt begränsas eller försvåras genom sådana bestämmelser.

text: Om huvudmannen ändrar de allmänna bestämmelserna, skall berörda fastighetsägare skriftligen underrättas om ändringens innebörd och tidpunkten för ikraftträdandet. Underrättelsen skall göras i skälig tid innan ändringen träder i kraft. Motsvarande gäller när huvudmannen i annat avseende ändrar förutsättningarna för värmesystemets brukande.

text: Avgifter och taxa

text: Avgifter som huvudmannen för ett allmänt värmesystem tar ut får inte överskrida vad som behövs för att täcka nödvändiga kostnader för värmesystemet och den tillhandahållna energin.

text: Avgiftsskyldigheten skall fördelas mellan fastigheterna efter skälig och rättvis grund.

text: Avgifterna skall tas ut enligt en taxa som huvudmannen utformar i överensstämmelse med de grunder som anges i

text: och

text: 26 §§

text: . De kan tas ut som engångsavgifter och som periodiska avgifter.

text: En engångsavgift får ej sättas högre än att den svarar mot fastighetens andel i kostnaden för det allmänna värmesystemets utförande. Uppgår engångsavgiften till belopp som är betungande med hänsyn till fastighetens ekonomiska bärkraft och övriga omständigheter, skall, om fastighetens ägare begär det och godtagbar säkerhet ställs, avgiften fördelas på årliga inbetalningar under viss tid, högst tio år.

text: Avgifter skall betalas vid anfordran. På obetalt belopp utgår ränta enligt

text: 6 § räntelagen (1975:635)

text: från dagen för anfordran.

text: Om en engångsavgift skall fördelas på årliga inbetalningar, utgår ränta enligt

text: 5 § räntelagen

text: på varje del av avgiften som förfaller till betalning från den dag då den första inbetalningen skall ske till dess den ifrågavarande delen av avgiften betalas. På de delar av avgiften som förfallit till betalning men ännu ej betalts utgår ränta enligt

text: första stycket

text: Avtal om värmefrågor

text: Huvudmannen kan träffa avtal med fastighetsägare om sådana frågor

text: som inte regleras i allmänna bestämmelser eller taxa.

text: Skadeståndsskyldighet m.m.

text: Har huvudmannen eller någon annan fastighetsägare överskridit sin rätt eller åsidosatt sin skyldighet i förhållande till den andre, skall han återställa vad som rubbats eller fullgöra vad som eftersatts samt ersätta skadan.

text: Om avgift har betalats för inrättande av ett allmänt värmesystem enligt denna lag eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, är kommunen skyldig att betala tillbaka avgiften i den mån skada uppkommer för ägaren av fastigheten genom att han, på grund av att bygglov vägras, inte kan använda fastigheten så som förutsattes när avgiften betalades.

text: Kommunen är också skyldig att betala ränta enligt

text: 5 § räntelagen (1975:635)

text: från den dag fastighetsägaren betalade avgiften.

text: Lag (1987:135).

text: Avstängning av energitillförsel

text: Försummar någon fastighetsägare att betala avgift som avses i denna lag eller att i annat hänseende iaktta vad som åligger honom och är försummelsen väsentlig, får huvudmannen stänga av energitillförseln till fastigheten, om han inte genom anmaning har kunnat åstadkomma rättelse och avstängning kan ske utan att olägenhet för människors hälsa uppkommer. Kostnad för stängningsåtgärd får påföras fastighetsägaren.

text: Lag (1998:838).

text: Särskilda bestämmelser om vissa allmänna värmesystem

text: För ett allmänt värmesystem som drivs av någon annan än en kommun gäller

text: och

text: 34 §§

text: Den kommun inom vars område värmesystemet har sitt verksamhetsområde får utse tillsynsman för värmesystemet.

text: Tillsynsmannen har tillträde till alla delar av värmesystemet. Han får granska räkenskaper och övriga handlingar rörande detta. Han skall årligen ge berättelse över sin tillsyn till kommunen.

text: Förhållande som påkallar ingripande av kommunen, tillsynsmyndigheten eller annan myndighet skall av tillsynsmannen anmälas till kommunen.

text: Kan det med skäl antas att huvudmannen åsidosätter viss eller vissa fastigheters intressen eller annars driver värmesystemet på mindre lämpligt sätt, kan tillsynsmyndigheten förordna en syssloman att i huvudmannens ställe och för hans räkning driva värmesystemet. Sysslomannen kan entledigas av tillsynsmyndigheten när förhållandena föranleder det.

text: Sysslomannen har rätt till arvode av huvudmannen. Tillsynsmyndigheten bestämmer arvodets belopp.

text: Tystnadsplikt

text: Den som deltar eller har deltagit i en undersökning enligt

text: 21 §

text: får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han därvid har fått veta om enskildas affärs- eller driftförhållanden. Vad nu har sagts gäller även en syssloman med avseende på vad han har erfarit på grund av sitt uppdrag.

text: I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Prövning av värmefrågor

text: Tillsynsmyndigheten kan i ärenden enligt denna lag vid behov anlita sakkunniga. Den sakkunnige har rätt till ersättning med det belopp som tillsynsmyndigheten bestämmer. Huvudmannen för det värmesystem som ärendet rör betalar ersättningen.

text: Beslut av tillsynsmyndigheten enligt 8 eller

text: 34 §

text: eller om ersättning till sakkunnig som avses i

text: första stycket

text: överklagas hos kammarrätten genom besvär.

text: Annat beslut av tillsynsmyndigheten enligt denna lag överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Föreskrifter om avgifter i ärenden hos tillsynsmyndigheten enligt denna lag meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av tillsynsmyndigheten.

text: Mål som anges i

text: 38 §

text: prövas av statens va-nämnd. Bestämmelser om nämnden finns i lagen (

text: ) om statens va-nämnd.

text: rätt att bruka ett allmänt värmesystem eller skyldighet att genom avgift bidra till kostnaderna för sådant värmesystem,

text: tillämpning eller tolkning av allmänna bestämmelser eller taxa,

text: giltigheten, beståndet eller rätta innebörden av avtal mellan huvudmannen och fastighetsägare,

text: villkor för brukande av ett allmänt värmesystem i den mån allmänna bestämmelser och taxa ej är tillämpliga samt avtal inte har kunnat träffas,

text: fordran på avgift till huvudmannen för ett allmänt värmesystem,

text: skadestånd eller annan påföljd enligt 30, 30 a eller

text: 31 §

text: skyldighet enligt

text: 9 § andra stycket

text: att medverka till att provisorisk anordning för värmeförsörjning inrättas eller att utge ersättning,

text: andra frågor som avses i denna lag.

text: Lag (1987:135).

text: Va-nämnden prövar mål angående inlösen eller ersättning enligt 16 eller

text: 17 §

text: samt mål som rör tvist mellan huvudmannen och fastighetsägare om

text: Talan om återbetalning enligt

text: 30 a §

text: skall väckas inom två år från det att beslutet på vilket talan grundas vann laga kraft. Talan får dock väckas senare, om skadan inte rimligen kunde förutses inom angiven tid.

text: Lag (1987:135).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987. I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1, 5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 12 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993. I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

dcterms:identifier: SFS 1981:1361 i lydelse enligt SFS 1997:219

dcterms:title: Hemförsäljningslag (1981:1361)

text: Inledande bestämmelser

text: vid hembesök, varmed avses ett besök i konsumentens eller någon annan konsuments bostad eller på någon annan plats där konsumenten inte endast för stunden befinner sig,

text: vid telefonsamtal som utgör led i försäljning eller annan liknande verksamhet, eller

text: under en av näringsidkaren organiserad utflykt till en plats utanför dennes fasta försäljningsställe.

text: Denna lag tillämpas då näringsidkare yrkesmässigt överlåter eller upplåter lös egendom eller utför tjänster till konsumenter för huvudsakligen enskilt bruk, om avtalet ingås

text: det pris som konsumenten sammanlagt skall betala understiger 300 kr,

text: avtalet gäller leverans av livsmedel från näringsidkare som regelmässigt betjänar vissa rutter,

text: avtalet gäller finansiella instrument som avses i lagen (

text: ) om handel med finansiella instrument,

text: avtalet gäller uppförande av byggnad eller annan fast anläggning på mark eller i vatten,

text: avtalet är ett försäkringsavtal,

text: avtalet ingås vid ett hembesök som äger rum på konsumentens uttryckliga begäran och avtalet gäller en vara eller en tjänst som omfattas av konsumentens begäran eller som har ett direkt samband med den varan eller tjänsten, eller

text: avtalet gäller upplåtelse eller överlåtelse som avses i lagen (

text: ) om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende.

text: Lag (1997:219).

text: Lagen tillämpas dock inte, om

text: Vad som sägs i denna lag om avtal skall, när konsumenten har lämnat ett anbud till näringsidkaren som denne inte genast har tagit ställning till, i stället gälla anbudet.

text: Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för konsumenten gäller inte mot denne.

text: Näringsidkarens informationsskyldighet m.m.

text: När avtal ingås vid hembesök eller under en av näringsidkaren organiserad utflykt till en plats utanför dennes fasta försäljningsställe, skall

text: näringsidkaren samtidigt lämna konsumenten en handling där denne informeras om innehållet i denna lag samt om n amn och adress till någon som ångerrätten enligt

text: 6 §

text: kan utövas mot. Konsumenten skall skriva under ett exemplar av handlingen som bekräftelse på att han eller hon har tagit emot den. Den informationshandling som överlämnas till konsumenten skall vara åtföljd av en blankett, som denne kan använda för att utöva sin ångerrätt.

text: När avtal ingås vid telefonförsäljning eller annan liknande verksamhet per telefon, skall näringsidkaren senast tre dagar därefter till konsumenten lämna eller sända en bekräftelse av vad som har avtalats, tillsammans med den handling och den blankett som avses i

text: första stycket

text: Handlingar och blanketter som avses i första och

text: andra styckena

text: skall överensstämma med formulär som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Lag (1992:1111).

text: Om föreskrifterna i

text: 4 §

text: inte iakttas, är konsumenten inte bunden av avtalet.

text: Vill konsumenten att avtalet skall återgå enligt

text: första stycket

text: , skall näringsidkaren underrättas om detta inom ett år från det att, vid avtal om överlåtelse eller upplåtelse av lös egendom konsumenten tog emot varan eller en väsentlig del av den eller, vid avtal om en tjänst, näringsidkaren började utföra tjänsten. Annars har konsumenten förlorat sin rätt att kräva att avtalet skall återgå.

text: Lag (1992:1111).

text: Konsumentens ångerrätt

text: Konsumenten har rätt att frånträda ett bindande avtal (

text: ångerrätt

text: ) genom att lämna eller sända ett skriftligt meddelande om detta till näringsidkaren inom en vecka från den dag som anges i

text: 7 §

text: ångervecka

text: Frånträder konsumenten ett anbud som avses i

text: 2 §

text: , förfaller ett avtal som har träffats genom att anbudet har antagits.

text: Vid avtal om överlåtelse eller upplåtelse av lös egendom börjar ångerveckan löpa den dag då konsumenten tog emot varan eller en väsentlig del av den eller dessförinnan undersökte varan eller en likadan vara, dock tidigast den dag då handlingar som avses i

text: 4 §

text: kom konsumenten till handa.

text: varan har tillverkats eller väsentligt ändrats efter konsumentens särskilda önskemål, eller

text: det, med hänsyn till att varan är skrymmande eller av någon annan liknande anledning, inte skulle vara rimligt att ångerveckan började löpa först då konsumenten tog emot varan eller en väsentlig del av den eller undersökte varan eller en likadan vara.

text: Lag (1992:1111).

text: Vid avtal om en tjänst börjar ångerveckan löpa den dag då de handlingar som avses i

text: 4 §

text: kom konsumenten till handa. Detsamma gäller vid avtal om överlåtelse eller upplåtelse av lös egendom, om näringsidkaren skriftligen har kommit överens med konsumenten om detta i fall då,

text: Konsumenten får vid avtal om överlåtelse eller upplåtelse av lös egendom utöva sin ångerrätt endast om den vara som han eller hon har tagit emot hålls i väsentligen oförändrat skick. Detta gäller dock inte, om varan har förstörts eller förändrats på grund av någon åtgärd som har varit nödvändig för att undersöka varan eller på grund av någon omständighet som inte kan hänföras till konsumenten.

text: Lag (1992:1111).

text: Verkan av att konsumenten utövar sin ångerrätt

text: Om konsumenten vid avtal om överlåtelse eller upplåtelse av lös egendom utövar sin ångerrätt, skall den vara som han eller hon har tagit emot hållas tillgänglig på den plats där den har tagits emot. Varan får dock hållas tillgänglig på någon annan plats som konsumenten anvisar, om näringsidkaren utan olägenhet kan hämta den där.

text: Har varan sänts till konsumenten med post skall denne sända tillbaka varan på samma sätt, under förutsättning att näringsidkaren tillhandahåller en lämplig förpackning och att konsumenten inte behöver lägga ut för returporto.

text: Om konsumenten vid avtal om en tjänst utövar sin ångerrätt, skall vad som sägs i första och

text: andra styckena

text: tillämpas på material som konsumenten har tagit emot, förutsatt att konsumenten inte åsamkas olägenheter av betydelse eller kostnader.

text: Lag (1992:1111).

text: Om konsumenten utövar sin ångerrätt, skall näringsidkaren lämna tillbaka vad konsumenten har betalt. Konsumenten har rätt att behålla varan, och i förekommande fall materialet, till dess att näringsidkaren fullgör denna skyldighet.

text: Om näringsidkaren i fall som avses i

text: 9 § första stycket

text: inte hämtar varan, eller i förekommande fall materialet, inom tre månader från den dag när ångerveckan började löpa, tillfaller egendomen konsumenten utan ersättning. Detsamma gäller om näringsidkaren i fall som avses i

text: 9 § andra stycket

text: inte inom denna tid lämnar tillbaka vad konsumenten har betalt.

text: Lag (1992:1111).

text: Om konsumenten vid avtal om en fortlöpande tjänst utövar sin ångerrätt, skall näringsidkaren lämna tillbaka vad konsumenten har betalt.

text: Behörigheten för näringsidkarens ombud

text: Anlitar näringsidkaren ett ombud, skall denne alltid anses behörig att handla på näringsidkarens vägnar när det gäller att ingå avtal som avses i denna lag, att utfästa förmåner som är avsedda att ingå i ett sådant avtal samt att ta emot betalning för näringsidkarens räkning. Näringsidkaren kan inte till nackdel för konsumenten inskränka denna behörighet.

text: Lag (1991:353).


dcterms:title: Hemförsäljningsförordning (1981:1362)

text: Formulär till handlingar och blanketter som avses i

text: 4 § första

text: och

text: andra styckena

text: hemförsäljningslagen (1981:1361)

text: fastställs av konsumentverket.


dcterms:title: Lag (1981:1363) om notarius publicus

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: bestyrka namnunderskrifter, avskrifter, översättningar och andra uppgifter om innehållet i handlingar,

text: närvara som vittne då förvaringsrum tillsluts eller öppnas eller då förseglingar sätts på eller bryts,

text: kontrollera lotteridragningar och lotta ut eller makulera obligationer, aktier eller andra värdehandlingar,

text: efter annan kontroll eller undersökning lämna redogörelse för sina iakttagelser,

text: ta upp förklaringar om förhållanden av rättslig eller ekonomisk betydelse och överlämna sådana förklaringar till tredje man,

text: bekräfta att en myndighet eller en person är behörig att vidta vissa tjänsteåtgärder eller att någon har en viss tjänsteställning eller kompetens eller är behörig att företräda någon annan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får uppdra åt enskild person att som notarius publicus gå allmänheten till handa med att

text: Innehåller en annan lag någon bestämmelse om att notarius publicus får eller skall uträtta något, gäller den bestämmelsen.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1989. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om uppgifter om åtgärder enligt lagen (

text: ) om vård av missbrukare i vissa fall.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om uppgifter om åtgärder enligt lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga.

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

dcterms:identifier: SFS 1981:1370 i lydelse enligt SFS 2025:469

dcterms:title: Förordning (1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter

rdfs:label: Socialdepartementet

text: /Upphör att gälla U:2027-08-01 genom

text: förordning (2026:1135).

text: 1 §

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om att socialnämnderna ska lämna ut sådana personuppgifter som avses i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv

text: (allmän dataskyddsförordning) för statistiska ändamål.

text: Förordning (2018:454).

text: ekonomiskt bistånd som lämnats enligt

text: 12 kap. 1 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: och ekonomisk hjälp i annat fall,

text: insatser för personliga behov enligt

text: 11 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: till äldre personer och personer med funktionsnedsättning samt de avgifter som debiteras för sådana insatser,

text: förordnande av kontaktperson enligt

text: 13 kap. 7 § första stycket socialtjänstlagen

text: vistelse i familjehem, jourhem, stödboende, skyddat boende och hem för vård eller boende samt den ersättning som betalats av kommunen för vård, omsorg och uppfostran av barn i familjehem,

text: åtgärder enligt lagen (

text: ) om placering av barn i skyddat boende,

text: åtgärder enligt lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga,

text: åtgärder enligt lagen (

text: ) om vård av missbrukare i vissa fall, och

text: introduktionsersättning enligt lagen (

text: ) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar.

text: Förordning (2025:469).

text: Varje socialnämnd ska lämna uppgifter till Socialstyrelsen om enskilda som varit föremål för nämndens åtgärder i fråga om

text: Socialnämnderna ska till Socialstyrelsen lämna även andra personuppgifter än som avses i

text: 2 §

text: , när uppgifterna begärs för en särskild statistisk undersökning som syftar till att tillgodose angelägna samhällsbehov.

text: Uppgifterna får begäras först efter att Sveriges Kommuner och Regioner har getts tillfälle att yttra sig.

text: Förordning (2020:128).

text: Socialstyrelsen får, efter att ha gett Sveriges Kommuner och Regioner tillfälle att yttra sig, meddela närmare föreskrifter om uppgiftslämnandet enligt denna förordning.

text: Förordning (2020:128).