text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 2021.

text: Förordningen upphör att gälla vid utgången av 2021.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för statsbidrag som har beviljats före utgången av 2021.

rpubl:andrar: upph. 13 §, rubr. närmast före 13 §

dcterms:identifier: SFS 2021:133 i lydelse enligt SFS 2021:780

dcterms:title: Förordning (2021:133) om statsbidrag till vissa ideella organisationer med anledning av utbrottet av covid-19

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet MRD

text: Inledande bestämmelser

text: barn i utsatta situationer,

text: våldsutsatta kvinnor, barn och hbtqi-personer,

text: våld i nära relationer,

text: hedersrelaterat våld och förtryck.

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till ideella organisationer som huvudsakligen bedriver verksamhet inom ett eller flera av följande områden:

text: Förordningen är meddelad med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Syftet med statsbidraget

text: Syftet med statsbidraget är att stödja ideella organisationer som med anledning av utbrottet av covid-19 behöver anpassa eller förstärka sin stödverksamhet för att möta ökade eller förändrade behov inom de områden som anges i

text: 1 §

text: Förutsättningar för statsbidrag

text: är en juridisk person som bedriver sådan verksamhet som avses i

text: 1 §

text: bedriver riksomfattande verksamhet som stöder lokala eller regionala organisationer (riksorganisationer) eller bedriver verksamhet som är av nationellt intresse (riksintresse) inom något av de områden som anges i

text: 1 §

text: har antagit stadgar och är demokratiskt uppbyggd,

text: har bedrivit verksamhet inom ett eller flera av de områden som anges i

text: 1 §

text: under minst två år,

text: i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering, och

text: kan dokumentera sin verksamhet genom fastställda verksamhets- och revisionsberättelser.

text: Statsbidrag får, i mån av tillgång på medel, lämnas till en ideell organisation som

text: Bidraget får inte användas för verksamhet som bedrivs på uppdrag av en kommun eller för ekonomisk verksamhet som bedrivs av den egna organisationen.

text: Bidragsmottagaren får samordna insatser inom organisationen så att medel kommer regionala och lokala verksamheter till del.

text: vilka behov som finns inom det geografiska område där organisationen är verksam, eller

text: att organisationen saknar möjlighet att få del av bidrag enligt denna förordning på grund av att den inte är medlem i en riksorganisation, om den bedriver sådan verksamhet som anges i

text: 1 § första stycket

text: Statsbidrag får även lämnas till organisationer som inte uppfyller villkoren i

text: 3 § första stycket 2

text: om det finns särskilda skäl för det. Vid en sådan prövning ska det särskilt beaktas

text: Statsbidrag får inte lämnas till en organisation som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos Kronofogdemyndigheten eller som är i likvidation eller försatt i konkurs.

text: Formen för statsbidraget

text: Statsbidraget lämnas i form av ett organisationsbidrag.

text: Handläggningen av statsbidraget

text: Socialstyrelsen prövar frågor om statsbidrag enligt denna förordning.

text: Ansökan om statsbidrag ska vara skriftlig och ha kommit in till Socialstyrelsen senast vid den tidpunkt som myndigheten bestämmer. Ansökan ska innehålla uppgift om det belopp som söks och de uppgifter i övrigt som Socialstyrelsen behöver för att kunna pröva ansökan.

text: Den som ansöker om statsbidrag ska lämna de ytterligare handlingar eller uppgifter som behövs för prövningen till Socialstyrelsen.

text: Beslut

text: Ett beslut om statsbidrag ska avse ett bidragsår. Ett bidragsår omfattar ett kalenderår.

text: Vid fördelningen av statsbidrag får Socialstyrelsen prioritera mellan inkomna ansökningar och ge företräde till de ansökningar som bedöms ha bäst förutsättningar att uppfylla det syfte som anges i

text: 2 §

text: och övriga förutsättningar för bidrag enligt denna förordning.

text: om verksamheten främjar barns rättigheter och intressen,

text: möjligheten till samordning med kommuner och regioner, och

text: om organisationen får annat statligt bidrag för samma verksamhet som en ansökan enligt denna förordning avser.

text: Socialstyrelsen får vid bedömningen särskilt beakta

text: Ett beslut om statsbidrag får förenas med villkor som ska framgå av beslutet. I beslutet ska sista dag för redovisning enligt

text: 14 §

text: anges.

text: Beslutet ska även innehålla information om vad som gäller i fråga om hinder mot utbetalning enligt

text: 17 §

text: och återbetalning och återkrav enligt

text: och

text: 19 §§

text: 13 § Har upphävts genom förordning (2021:780).

text: Redovisning

text: En mottagare av statsbidrag ska senast vid den tidpunkt som anges i beslutet till Socialstyrelsen lämna en ekonomisk redovisning och en redogörelse för vad medlen har använts till i förhållande till det syfte som anges i

text: 2 §

text: . Bidragsmottagaren ska även lämna de övriga uppgifter och handlingar som Socialstyrelsen begär. Redovisningen ska göras på det sätt som Socialstyrelsen anvisar.

text: En revisor ska granska redovisningen enligt

text: 14 §

text: . Revisorns rapport över granskningen ska bifogas redovisningen.

text: Om det statsbidrag som har tagits emot uppgått till minst fem prisbasbelopp enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: , ska granskningen göras av en auktoriserad eller godkänd revisor.

text: Socialstyrelsen ska senast den 30 september året efter bidragsåret lämna en samlad redovisning till regeringen av det statsbidrag som har lämnats enligt denna förordning.

text: Redovisningen ska innehålla uppgifter om vilka som har fått bidrag och med vilket belopp samt en redogörelse för bidragets användning i förhållande till det syfte som anges i

text: 2 §

text: Hinder mot utbetalning

text: Socialstyrelsen får besluta att ett beviljat statsbidrag helt eller delvis inte ska betalas ut om det finns grund för återbetalning enligt

text: 18 §

text: eller

text: Återbetalning och återkrav

text: mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att bidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp,

text: bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta,

text: bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller använts för de ändamål som det har beviljats för,

text: mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i

text: 14 §

text: , eller

text: villkoren i beslutet inte har följts.

text: En mottagare av statsbidrag är återbetalningsskyldig om

text: Socialstyrelsen ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka statsbidraget, om bidragsmottagaren är återbetalningsskyldig enligt

text: 18 §

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Socialstyrelsen besluta att helt eller delvis avstå från ett krav på återbetalning.

text: Överklagande

text: I

text: 40 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol.

text: Bemyndigande

text: Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning.


rpubl:andrar: nuvarande 1 kap. 4, 5 §§ betecknas 1 kap. 5, 4 §§; ändr. 1 kap. 2 §, den nya 1 kap. 4 §, 3 kap. 6, 7, 8 §§, 4 kap. 1, 2, 3, 4, 5 §§, rubr. till 4 kap., rubr. närmast efter 4 kap. 1, 3 §§, rubr. närmast före 4 kap. 2, 3, 4, 5 §§, rubr. närmast före nuvarande 1 kap. 4, 5 §§ sätts närmast före nya 1 kap. 5, 4 §§; ny 1 kap. 5 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2028.

type: punkt

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet. Rätten att slutföra sin utbildning enligt äldre bestämmelser gäller dock längst till och med utgången av juli 2035.

text: Den som före ikraftträdandet har antagits till en utbildning som leder till förskollärar-, yrkeslärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen enligt äldre bestämmelser men fått anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, ska anses ha antagits till en utbildning enligt de nya bestämmelserna.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 1, 3 §§, 3 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 §§, 4 kap. 2, 3 §§, rubr. närmast efter 4 kap. 1 §; ny 3 kap. 1 a §, rubr. närmast före 3 kap. 1 a §

dcterms:identifier: SFS 2021:1335 i lydelse enligt SFS 2025:1564

dcterms:title: Förordning (2021:1335) om utbildning till lärare och förskollärare

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Inledning

beteckning: 1 §

text: Denna förordning reglerar hur utbildning till lärare och förskollärare ska utformas.

type: stycke

text: förordningen (

text: ) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen,

text: förordningen (

text: ) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå, och

text: förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med kompletterande pedagogisk utbildning som leder till grundlärarexamen eller ämneslärarexamen.

text: Med utbildning till lärare avses i denna förordning utbildningsprogram som leder till grundlärar-, ämneslärar- eller yrkeslärarexamen och utbildning enligt

text: Med utbildning till förskollärare avses i denna förordning utbildningsprogram som leder till förskollärarexamen.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: grundläggande krav på utbildningen (

text: 2 kap.

text: särskilda krav på utbildningen (

text: 3 kap.

text: kombinationer av undervisningsämnen i utbildning som leder till ämneslärarexamen (

text: 4 kap.

text: ), och

text: samverkan och anställningar inom utbildningen (

text: 5 kap.

text: I denna förordning finns bestämmelser om

text: De grundläggande kraven på utbildningen i

text: 2 kap.

text: är gemensamma för utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen.

text: De särskilda kraven på utbildningen i

text: 3 kap.

text: är programspecifika och gäller enbart för utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen.

text: Förordning (2024:164).

beteckning: 3 §

text: Förordningen är meddelad med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Uttryck i förordningen

beteckning: 4 §

kind: term

text: högskolor

text: : universitet och högskolor som omfattas av

text: högskolelagen (1992:1434)

text: och enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd enligt lagen (

text: ) om tillstånd att utfärda vissa examina,

text: praktiknära forskning

text: : forskning i samverkan med förskollärar- och lärarprofessionen utifrån förskolans och skolans behov av kunskap för att förbättra verksamheten,

text: undervisningsämne

text: : ett ämne som ska ingå i en lärares examen och som motsvaras av ett av skolväsendets ämnen som det finns en fastlagd kurs- eller ämnesplan för eller, i vissa fall när utbildningen inriktar sig mot arbete i gymnasieskolan, flera ämnen i skolväsendet som det finns fastlagda ämnesplaner för.

text: Förordning (2024:164).

text: I förordningen avses med

beteckning: 5 §

text: Av

text: 6 kap.

text: 4 § första

text: och

text: andra styckena

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: framgår dels att inom högskoleutbildning får bara de examina avläggas som anges i bilaga 2 till den förordningen (

text: examensordningen

text: ), dels att det i examensordningen anges på vilken nivå en viss examen ska avläggas och vilka krav som ska uppfyllas för en viss examen (

text: examensbeskrivning

text: förordningen (

text: förordningen (

text: förordningen (

text: Av

text: 6 kap. 4 § tredje stycket samma förordning

text: framgår att det i bland annat följande förordningar finns avvikande bestämmelser om vilka krav som ska uppfyllas för förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen och på vilken nivå sådana examina ska avläggas:

text: Av

text: 6 kap. 5 § högskoleförordningen

text: framgår att det i denna förordning finns krav på den utbildning som ska leda fram till förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. I bland annat de förordningar som anges i

text: andra stycket

text: finns det bestämmelser som avviker från denna förordning.

text: Förordning (2024:164).

beteckning: 5 a §

text: Av

text: 2 kap.

text: 19 §§

text: skollagen (2010:800)

text: och förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare framgår vad som krävs för att få bedriva undervisning i skolväsendet.

text: Av

text: 2 kap. 22 a §

text: förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare framgår vilka ämnen i gymnasieskolan som motsvaras av de undervisningsämnen som anges i

text: 4 kap. 4 §

text: Förordning (2024:164).

ordinal: 5 a

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Grundläggande krav på utbildningen

text: utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng, och

text: verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng.

text: Ett grundläggande krav på utbildning till lärare och förskollärare är att den ska innefatta

text: utbildningsvetenskaplig kärna om 45 högskolepoäng, och

text: verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng. Förordning (2025:1564).

text: Utbildningsvetenskaplig kärna

text: Innehållet i den utbildningsvetenskapliga kärnan ska ge en grund inom de kunskapsområden som är centrala för yrkesutövningen.

text: skolväsendets historia, organisation och villkor samt värdegrunden i förskolan och skolan, innefattande de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna,

text: läroplansteori och didaktik,

text: vetenskapsteori och forskningsmetodik,

text: utveckling och lärande, som ska ha ett tvärvetenskapligt perspektiv där kognitionsvetenskap ingår, samt specialpedagogik,

text: sociala relationer, konflikthantering och ledarskap,

text: uppföljning och analys av lärande och utveckling för arbete som förskollärare eller bedömning och betygssättning för arbete som lärare, och

text: utvärdering och utvecklingsarbete.

text: Studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska anknyta till den kommande yrkesutövningen och omfatta följande:

text: skolväsendets organisation och styrdokument innefattande läroplaner, kursplaner och ämnesplaner samt värdegrunden i skolan och förskolan,

text: elevernas lärande, kognitiv utveckling och inlärning, samt specialpedagogik,

text: evidensbaserade undervisningsmetoder och sambandet mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet,

text: planering, genomförande, utvärdering och utveckling av undervisning,

text: sociala relationer, konflikthantering och ledarskap i rollen som lärare eller förskollärare, och

text: uppföljning, analys och bedömning av lärande och utveckling i arbetet som lärare eller förskollärare samt betygssättning. Förordning (2025:1564).

text: Studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska inriktas mot den kommande yrkesutövningen och omfatta följande:

text: Verksamhetsförlagd utbildning

text: Allmänna bestämmelser

text: Den verksamhetsförlagda utbildningen ska syfta till att ge praktiska färdigheter i yrkesutövningen och möjlighet att tillämpa teoretiska kunskaper. Detta ska ske genom deltagande i skol- och förskoleverksamhet under handledning.

text: I den verksamhetsförlagda utbildningen ska högskolorna använda sig av övningsskolor och övningsförskolor enligt

text: 12 §§

text: För utbildning till lärare och förskollärare ska den verksamhetsförlagda utbildningen vara förlagd inom relevant verksamhet och, för utbildning till lärare, även inom relevant ämne.

text: Att en del av ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna ska utgöras av verksamhetsförlagd utbildning framgår av

text: 3 kap. 4 § andra stycket

text: 5 § tredje stycket

text: 7 § tredje stycket

text: och

text: 8 § tredje stycket

beteckning: 6 §

text: Högskolorna ska, i den utsträckning det är möjligt, förlägga den verksamhetsförlagda utbildningen inom verksamheter med olika förutsättningar.

text: I det fall utbildningen sker på distans ska högskolan se till att den verksamhetsförlagda utbildningen förläggs så nära studentens bostadsort som möjligt.

text: För en helt eller delvis verksamhetsförlagd kurs ska fler än ett betygssteg användas för ett godkänt resultat, om den verksamhetsförlagda delen av kursen omfattar mer än tre högskolepoäng.

text: Av

text: 6 kap. 18 § tredje stycket högskoleförordningen (1993:100)

text: framgår att betyget beslutas av en examinator.

text: Högskolorna ska sträva efter att särskilt yrkesskickliga lärare och förskollärare används i den verksamhetsförlagda utbildningen.

text: Högskolorna ska anordna utbildning (

text: handledarutbildning

text: ) av de lärare och förskollärare som handleder studenter under deras verksamhetsförlagda utbildning, om det inte finns tillräckligt många utbildade handledare i den verksamhet där studenterna genomför sin utbildning.

text: Vid högskolan ska det finnas lärare som har till uppgift att följa och bidra till studenternas utveckling under den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Sådana lärare ska ge handledarna stöd i deras arbete med studenterna under den verksamhetsförlagda utbildningen.

text: Särskilda bestämmelser om övningsskolor och övningsförskolor

text: ledning, organisation och undervisning såväl som kvalitets- och utvecklingsarbete håller god kvalitet,

text: det finns så många lärare eller förskollärare som är handledare att var och en av dem handleder endast ett fåtal lärar- eller förskollärarstudenter, och

text: handledarna har

text: nödvändig lärar- eller förskollärarutbildning,

text: minst 7,5 högskolepoäng inom området handledarskap eller motsvarande, och

text: bedömts vara särskilt yrkesskickliga lärare eller förskollärare.

text: En övningsskola eller övningsförskola är en eller flera skol- eller förskoleenheter inom grundskolan, gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen eller förskolan där

text: Övningsskolor och övningsförskolor ska ge studenterna en inblick i praktiknära forskning.

text: Vid högskolorna ska alla studenter fullgöra en så stor del som möjligt av sin verksamhetsförlagda utbildning vid en övningsskola eller övningsförskola.

text: Högskolan ska eftersträva en hög koncentration av studenter vid varje övningsskola eller övningsförskola.

text: Kraven enligt

text: första stycket

text: eller i

text: och

text: 11 §§

text: gäller inte om det finns särskilda skäl.

text: 3 kap.

text: Särskilda krav på utbildningen

text: Särskilda krav på utbildning till förskollärare

text: En utbildning till förskollärare ska innefatta studier inom det förskolepedagogiska området om 120 högskolepoäng.

text: En utbildning till förskollärare ska innefatta studier inom det förskolepedagogiska området om 135 högskolepoäng. Förordning (2025:1564).

text: Särskilda krav på utbildning till yrkeslärare

text: En utbildning till yrkeslärare ska innefatta ämnesdidaktiska studier om 15 högskolepoäng. Förordning (2025:1564).

text: Särskilda krav på utbildning till lärare

text: Grundlärarexamen

text: En utbildning till lärare som leder till en grundlärarexamen ska ges med inriktning mot arbete i fritidshem, med inriktning mot arbete i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-3 eller med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-6.

text: En utbildning till lärare som leder till en grundlärarexamen ska ges med inriktning mot arbete i fritidshem, med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 1-4 eller med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 5-7.

text: En sådan utbildning ska innefatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier med relevans för undervisning i något av skolväsendets ämnen för vilket det finns en fastlagd kursplan. Förordning (2025:1564).

text: I utbildning med inriktning mot arbete i fritidshem ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta 90 högskolepoäng, varav 60 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området och 30 högskolepoäng i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen.

text: I utbildning med inriktning mot arbete i fritidshem ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta 105 högskolepoäng, varav 75 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området och 30 högskolepoäng i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. Förordning (2025:1564).

text: I utbildning med inriktning mot arbete i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-3 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 165 högskolepoäng i svenska, matematik, engelska, samhällsorienterande ämnen, naturorienterande ämnen och teknik. Svenska som andraspråk eller modersmål kan ingå i ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna. För svenska och matematik krävs minst 30 högskolepoäng i vardera ämnet och för engelska krävs minst 15 högskolepoäng.

text: I utbildning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 1-4 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 180 högskolepoäng i svenska, matematik, engelska, samhällsorienterande ämnen, naturorienterande ämnen och teknik. Svenska som andraspråk eller modersmål kan ingå i ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna. För svenska krävs minst 37,5 högskolepoäng med fokus på läs- och skrivinlärning. För matematik krävs minst 30 högskolepoäng och för engelska krävs minst 15 högskolepoäng.

text: Av ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna ska 15 högskolepoäng utgöra ämnesrelaterad verksamhetsförlagd utbildning. Förordning (2025:1564).

text: naturorienterande ämnen och teknik,

text: samhällsorienterande ämnen,

text: ett eller två praktiska eller estetiska ämnen,

text: modersmål,

text: svenska som andraspråk, eller

text: svenska som andraspråk och ett praktiskt eller estetiskt ämne.

text: I utbildning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-6 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 165 högskolepoäng i svenska, matematik, engelska och ett valbart fördjupningsområde. För svenska, engelska och matematik krävs minst 30 högskolepoäng i vardera ämnet. Därutöver krävs 30 högskolepoäng i något av de för studenten valbara områdena:

text: Om det valbara området består av svenska som andraspråk och ett praktiskt eller estetiskt ämne enligt

text: första stycket 6

text: krävs minst 15 högskolepoäng i svenska som andraspråk.

text: naturorienterande ämnen och teknik,

text: samhällsorienterande ämnen,

text: modersmål,

text: svenska som andraspråk, eller

text: I utbildning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 5-7 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 180 högskolepoäng i svenska, matematik, engelska och ett valbart fördjupningsområde. För svenska krävs minst 37,5 högskolepoäng med fokus på läs- och skrivutveckling. För engelska och matematik krävs minst 30 högskolepoäng i vardera ämnet. Därutöver krävs minst 30 högskolepoäng i något av de för studenten valbara områdena

text: Om det valbara området består av svenska som andraspråk och ett praktiskt eller estetiskt ämne enligt första stycket 6 krävs minst 15 högskolepoäng i svenska som andraspråk.

text: Ämneslärarexamen

text: En utbildning till lärare som leder till ämneslärarexamen ska ges med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 eller med inriktning mot arbete i gymnasieskolan.

text: En sådan utbildning ska innefatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier med relevans för ett undervisningsämne.

text: 4 kap.

text: Förordning (2024:164).

text: En utbildning till lärare som leder till ämneslärarexamen ska ges med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10 eller med inriktning mot arbete i gymnasieskolan.

text: Att utbildningen för var och en av inriktningarna ska ges med ett begränsat antal kombinationer av undervisningsämnen framgår av 4 kap. Förordning (2025:1564).

text: I utbildning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 165 högskolepoäng i två undervisningsämnen eller totalt 195 högskolepoäng i tre undervisningsämnen. Utbildningen ska dock omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om totalt 195 högskolepoäng i två undervisningsämnen när två av undervisningsämnena svenska, samhällskunskap eller musik ingår i utbildningen. Utbildningen får vidare omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om totalt 195 högskolepoäng i två undervisningsämnen om undervisningsämnet bild eller musik ingår i utbildningen.

text: Utbildningen ska omfatta minst en fördjupning om 90 högskolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde. För varje övrigt ämne som ingår i utbildningen krävs minst 45 högskolepoäng om utbildningen omfattar tre undervisningsämnen och minst 60 högskolepoäng om utbildningen omfattar två undervisningsämnen. När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock alltid 90 högskolepoäng inom de ämnesområden som är relevanta för dessa undervisningsämnen.

text: Förordning (2024:164).

text: I utbildning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10 ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 180 högskolepoäng i två undervisningsämnen eller totalt 210 högskolepoäng i tre undervisningsämnen. Utbildningen ska dock omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om totalt 210 högskolepoäng i två undervisningsämnen när två av undervisningsämnena svenska, samhällskunskap eller musik ingår i utbildningen. Utbildningen får vidare omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om totalt 210 högskolepoäng i två undervisningsämnen om undervisningsämnet bild eller musik ingår i utbildningen.

text: Utbildningen ska omfatta minst en fördjupning om minst 90 högskolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde. För varje övrigt ämne som ingår i utbildningen krävs 60 respektive 45 högskolepoäng om utbildningen omfattar tre undervisningsämnen och minst 75 högskolepoäng om utbildningen omfattar två undervisningsämnen. När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock alltid minst 90 högskolepoäng inom de ämnesområden som är relevanta för dessa undervisningsämnen.

text: I utbildning med inriktning mot arbete i gymnasieskolan ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 225 högskolepoäng i två undervisningsämnen. Utbildningen ska dock omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om totalt 255 högskolepoäng i två undervisningsämnen om undervisningsämnet svenska, samhällskunskap eller musik ingår.

text: Utbildningen ska omfatta en fördjupning om 120 högskolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde och en fördjupning om 90 högskolepoäng i ett annat relevant ämne eller ämnesområde. När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock alltid 120 högskolepoäng inom de ämnesområden som är relevanta för dessa undervisningsämnen.

text: Förordning (2024:164).

text: I utbildning med inriktning mot arbete i gymnasieskolan ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna omfatta totalt 240 högskolepoäng i två undervisningsämnen. Utbildningen ska dock omfatta ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om totalt 270 högskolepoäng i två undervisningsämnen om undervisningsämnet svenska, samhällskunskap eller musik ingår.

text: Utbildningen ska omfatta en fördjupning om minst 120 högskolepoäng i relevant ämne eller ämnesområde och en fördjupning om minst 90 högskolepoäng i ett annat relevant ämne eller ämnesområde. När svenska, samhällskunskap eller musik ingår krävs dock alltid minst 120 högskolepoäng inom de ämnesområden som är relevanta för dessa undervisningsämnen.

text: 4 kap.

text: Kombinationer av undervisningsämnen i utbildning som leder till ämneslärarexamen

text: Innehåll

text: I detta kapitel finns bestämmelser om vilka undervisningsämnen som får kombineras i en utbildning som leder till ämneslärarexamen enligt

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Förordning (2024:164).

text: Kombinationer av undervisningsämnen för inriktning mot grundskolans årskurs 7-9

text: Kombinationer av undervisningsämnen för inriktning mot grundskolans årskurs 8-10

text: Grupper av undervisningsämnen

text: engelska, matematik, modersmål, moderna språk, svenska, svenska som andraspråk och teckenspråk,

text: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap,

text: biologi, fysik, kemi och teknik,

text: hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa och slöjd, och

text: bild och musik.

text: Förordning (2024:164).

text: Undervisningsämnen för inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 delas in i följande grupper:

text: biologi, fysik, kemi och teknik,

text: bild och musik. Förordning (2025:1564).

text: Undervisningsämnen för inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10 delas in i följande grupper:

text: Tillåtna kombinationer av undervisningsämnen

text: två undervisningsämnen ur någon av grupperna i

text: 2 § 1

text: ett undervisningsämne ur gruppen i

text: 2 § 1

text: och ett undervisningsämne ur någon av grupperna i

text: 2 § 2

text: ett undervisningsämne ur grupperna i

text: 2 §

text: eller

text: 2 §

text: eller

text: två olika språk inom undervisningsämnet moderna språk, eller

text: undervisningsämnena bild och slöjd.

text: För inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 får undervisningsämnena kombineras enligt följande:

text: första stycket 1

text: -3 eller 5 ska detta ämne vara ett annat undervisningsämne ur någon av grupperna i

text: 2 § 1

text: -5, eller

text: första stycket 4

text: 2 § 1

text: Förordning (2024:164).

text: Om examen omfattar ytterligare ett undervisningsämne utöver vad som anges i

text: två undervisningsämnen ur någon av grupperna i 2 § 1-3,

text: ett undervisningsämne ur gruppen i 2 § 1 och ett undervisningsämne ur någon av grupperna i 2 § 2-5,

text: ett undervisningsämne ur grupperna i 2 § 2 eller 3 och ett undervisningsämne ur någon av grupperna i 2 § 4 eller 5,

text: undervisningsämnena bild och slöjd.

text: För inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10 får undervisningsämnena kombineras enligt följande:

text: första stycket 1-3 eller 5 ska detta ämne vara ett annat undervisningsämne ur någon av grupperna i 2 § 1-5, eller

text: första stycket 4 ska detta ämne vara ett tredje språk inom undervisningsämnet moderna språk eller ett annat ämne ur någon av grupperna i 2 § 1-5. Förordning (2025:1564).

text: Kombinationer av undervisningsämnen för inriktning mot gymnasieskolan

text: Grupper av undervisningsämnen

text: engelska, matematik, modersmål, svenska och svenska som andraspråk,

text: grekiska, latin, moderna språk och teckenspråk,

text: filosofi, företagsekonomi, geografi, historia, juridik, psykologi, religionskunskap och samhällskunskap,

text: biologi, fysik, kemi, naturkunskap och teknik,

text: idrott och hälsa, och

text: bild, dans, musik och teater.

text: Förordning (2024:164).

text: Undervisningsämnen för inriktning mot arbete i gymnasieskolan delas in i följande grupper:

text: 4 § 1

text: ett undervisningsämne ur gruppen i

text: 4 § 1

text: och ett annat undervisningsämne ur någon av grupperna i

text: 4 § 2

text: två olika språk inom undervisningsämnet moderna språk,

text: undervisningsämnet idrott och hälsa och ett undervisningsämne ur någon av grupperna i

text: 4 § 1

text: ett undervisningsämne ur gruppen i

text: 4 § 6

text: 4 § 1

text: -4, eller

text: ett undervisningsämne ur gruppen i

text: 4 § 6

text: och ytterligare 90 högskolepoäng inom det i gruppen i

text: 4 § 6

text: valda undervisningsämnet.

text: Förordning (2024:164).

text: För inriktning mot arbete i gymnasieskolan får undervisningsämnena kombineras enligt följande:

text: 5 kap.

text: Samverkan och anställningar inom utbildningen

text: Samverkan

text: Högskolan ska ha en struktur för samverkan om utbildningen till lärare och förskollärare. Samverkan ska ske inom högskolan, med andra högskolor och med huvudmän inom skolväsendet. Samverkan ska ske om utbildningen och om forskning med anknytning till utbildningen.

text: Anställningar inom utbildningen

text: Högskolan ska sträva efter att inkludera särskilt yrkesskickliga lärare och förskollärare från skolväsendet i utbildning till lärare och förskollärare. Sådana lärare och förskollärare kan anställas för en begränsad tid enligt

text: 4 kap. 9 § högskoleförordningen (1993:100)

text: Inom utbildningen ska högskolan också sträva efter att anställa lärare med examen på forskarnivå.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2022 i fråga om

text: och

text: 18 §§

text: samt bilaga 1-3 och i övrigt den 1 juli 2022.

text: Förordningen upphör att gälla den 1 februari 2028.

text: /Upphör att gälla U:2028-07-01/ En student som har fullgjort utbildning enligt denna förordning och som uppfyller förordningens krav för grundlärar- eller ämneslärarexamen har rätt att få en sådan examen till och med den 31 januari 2032.

text: /Träder i kraft I:2028-07-01/ En student som har fullgjort utbildning enligt denna förordning och som uppfyller förordningens krav för grundlärar- eller ämneslärarexamen har rätt att få en sådan examen till och med den 31 januari 2036.

text: Förordning (2025:1566).

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2022.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om antagning till sådan utbildning som börjar före den 1 oktober 2022.

rpubl:andrar: upph. bil.3; ändr. 16 §, bil. 1, 2, rubr. närmast före 16 §

rpubl:andrar: ändr. bil. 1, 2

rpubl:andrar: ändr. 4 §; nya 2 a, 4 a §§, rubr. närmast före 2 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2025.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för antagning till sådan utbildning som börjar före den 1 februari 2025.

rpubl:andrar: forts. giltighet

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2028.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet.

text: Den som före ikraftträdandet har påbörjat en utbildning till en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-3 enligt äldre bestämmelser och avlägger examen efter ikraftträdandet, ska anses ha fullgjort en utbildning till en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 1-4.

text: Den som före ikraftträdandet har påbörjat en utbildning till en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-6 enligt äldre bestämmelser och avlägger examen efter ikraftträdandet, ska anses ha fullgjort en utbildning till en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 5-7.

text: Den som före ikraftträdandet har påbörjat en utbildning till en ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 enligt äldre bestämmelser och avlägger examen efter ikraftträdandet ska anses ha fullgjort en utbildning till en ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10.

text: Den som före ikraftträdandet har antagits till en utbildning som leder till grundlärarexamen eller ämneslärarexamen enligt äldre bestämmelser men har fått anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, ska anses ha antagits till en utbildning till en sådan examen enligt de nya bestämmelserna.

rpubl:andrar: ändr. 5, 6, 13, 21, 22, 27, 28 §§, bil. 1, 2, rubr. närmast före 13 §, p 3 ikrafttr.- och övergångsbest.; ny 11 a §

dcterms:identifier: SFS 2021:1336 i lydelse enligt SFS 2025:1566

dcterms:title: Förordning (2021:1336) om försöksverksamhet med kompletterande pedagogisk utbildning som leder till grundlärarexamen eller ämneslärarexamen

text: Inledande bestämmelser

text: I denna förordning finns det bestämmelser om högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå som syftar till att komplettera tidigare tillägnade kunskaper för att studenten ska kunna avlägga grundlärar- eller ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Utbildningen är avsedd för personer som har någon av de examina som framgår av bilaga 1 till denna förordning.

text: Förordningen är meddelad med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Uttryck i förordningen

beteckning: 2 a §

text: Ordet undervisningsämne har samma betydelse som i

text: 1 kap. 4 § förordningen (2021:1335)

text: om utbildning till lärare och förskollärare.

text: Förordning (2024:169).

ordinal: 2 a

text: Förhållandet till annan reglering

text: Av

text: 6 kap.

text: 4 § första

text: och

text: andra styckena

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: framgår dels att inom högskoleutbildning får bara de examina avläggas som anges i bilaga 2 till den förordningen (

text: examensordningen

text: ), dels att det i examensordningen anges på vilken nivå en viss examen ska avläggas och vilka krav som ska uppfyllas för en viss examen (

text: examensbeskrivning

text: Av

text: 6 kap. 4 § tredje stycket samma förordning

text: framgår att det i denna förordning finns avvikande bestämmelser om vilka krav som ska uppfyllas för grundlärar- och ämneslärarexamen och på vilken nivå sådana examina ska avläggas.

text: Av

text: 6 kap. 5 § högskoleförordningen (1993:100)

text: framgår att det i förordningen (

text: ) om utbildning till lärare och förskollärare finns bestämmelser om krav på den utbildning som ska leda fram till grundlärar- och ämneslärarexamen. Av

text: 1 kap. 1 § andra stycket

text: och

text: 5 § tredje stycket

text: i den senare förordningen framgår dels att med utbildning till lärare avses enligt den förordningen bland annat utbildning enligt denna förordning, dels att det i denna förordning finns bestämmelser om avvikande krav för utbildningen.

text: Av examensbeskrivningen i bilaga 2 till

text: högskoleförordningen

text: för dessa examina framgår att det för grundlärarexamen finns tre inriktningar och att det för ämneslärarexamen finns två inriktningar.

text: Förordning (2024:169).

beteckning: 4 a §

text: Av

text: 2 kap.

text: 19 §§

text: skollagen (2010:800)

text: och förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare framgår vad som krävs för att få bedriva undervisning i skolväsendet.

text: Av

text: 2 kap. 22 a §

text: förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare framgår vilka ämnen i gymnasieskolan som motsvaras av de undervisningsämnen som anges i

text: 4 kap. 4 § förordningen (2021:1335)

text: Förordning (2024:169).

ordinal: 4 a

text: Utbildningsinriktningar och avsedd undervisningsbehörighet

text: Utbildning som leder till grundlärarexamen kan ges enligt denna förordning med inriktning mot arbete i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-3 eller mot arbete i grundskolans årskurs 4-6.

text: svenska, engelska och samhällsorienterande ämnen, eller

text: matematik, naturorienterande ämnen och teknik.

text: Utbildningen avses, på det sätt som anges i bilaga 2, leda till en grundlärarexamen som ger undervisningsbehörighet i någon av de två ämneskombinationerna

text: Utbildning som leder till grundlärarexamen kan ges enligt denna förordning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 1-4 eller mot arbete i grundskolans årskurs 5-7.

text: matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Förordning (2025:1566).

text: Utbildning som leder till ämneslärarexamen kan ges enligt denna förordning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 eller mot arbete i gymnasieskolan.

text: Utbildning som leder till ämneslärarexamen kan ges enligt denna förordning med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10 eller mot arbete i gymnasieskolan.

text: Utbildningen avses, på det sätt som anges i bilaga 2, leda till en ämneslärarexamen som ger undervisningsbehörighet i ett eller två ämnen. Förordning (2025:1566).

text: Var utbildningen anordnas

beteckning: 7 §

text: Utbildningen ska anordnas vid de universitet eller högskolor som omfattas av

text: högskolelagen (1992:1434)

text: och som regeringen beslutar.

text: Med högskolor avses i denna förordning även universitet.

text: Utbildningens innehåll

beteckning: 8 §

text: ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om 35 högskolepoäng,

text: studier inom utbildningsvetenskaplig kärna om 20 högskolepoäng, och

text: verksamhetsförlagd utbildning om 20 högskolepoäng.

text: Utbildning som leder till grundlärarexamen omfattar, med undantag från kraven i 2 och

text: 3 kap.

text: förordningen (

text: ) om utbildning till lärare och förskollärare, 75 högskolepoäng och avser

text: ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier om 20 högskolepoäng,

text: Utbildning som leder till ämneslärarexamen omfattar, med undantag från kraven i 2 och

text: 3 kap.

text: förordningen om utbildning till lärare och förskollärare, 60 högskolepoäng och avser

text: Tillträde till utbildningen

beteckning: 9 §

text: Den som vill bli antagen till en utbildning enligt denna förordning ska vid anmälan ange önskad examen och inriktning enligt

text: 5 § första stycket

text: eller

text: 6 § första stycket

text: Sökande till utbildning som leder till grundlärarexamen ska även ange önskad ämneskombination enligt

text: 5 § andra stycket

text: Sökande till utbildning som leder till ämneslärarexamen ska även ange önskat ämne eller ämnen enligt

text: 6 § andra stycket

text: Undantag från

text: högskoleförordningen

text: när det gäller särskild behörighet

text: För särskild behörighet till utbildningen gäller

text: 16 §§

text: i stället för bestämmelserna om särskild behörighet i

text: 7 kap.

text: och

text: 25 §§

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Bestämmelserna om undantag från något eller några behörighetsvillkor i

text: 7 kap. 3 § högskoleförordningen

text: gäller även behörighetsvillkor enligt denna förordning.

text: Generella bestämmelser om särskild behörighet till utbildningen

text: Särskild behörighet till utbildning enligt denna förordning har den som har en sådan tidigare examen som framgår av

text: 15 §§

text: Första stycket gäller inte om den tidigare examen är en utländsk examen.

text: Undantaget i

text: andra stycket

text: gäller inte om den sökande har en utländsk examen från ett land som är part i konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen den 11 april 1997 och den utländska examen motsvarar en examen enligt

text: första stycket

text: En högskola får meddela föreskrifter som innebär att det för särskild behörighet till kompletterande pedagogisk utbildning ställs krav på att den sökande är lämplig för utbildningen. Kraven ska avse den sökandes förmåga att tillgodogöra sig sådana utbildningsmoment som har direkt anknytning till den kommande yrkesutövningen som grundlärare eller ämneslärare. Förordning (2025:1566).

text: Särskild behörighet till utbildning som leder till grundlärarexamen

text: en generell examen om 180 högskolepoäng på grundnivå inom en huvudområdesgrupp enligt bilaga 1, eller

text: en yrkesexamen enligt bilaga 1.

text: Särskild behörighet till utbildning som leder till grundlärarexamen har den som har

text: /Rubriken upphör att gälla U:2028-07-01/ Särskild behörighet till utbildning som leder till ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9

text: en yrkesexamen enligt bilaga 1.

text: Särskild behörighet till utbildning som leder till ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 har den som har

text: /Rubriken träder i kraft I:2028-07-01/ Särskild behörighet till utbildning som leder till ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10

text: en yrkesexamen enligt bilaga 1. Förordning (2025:1566).

text: Särskild behörighet till utbildning som leder till ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10 har den som har

text: en generell examen om 180 högskolepoäng på grundnivå inom en huvudområdesgrupp enligt bilaga 1 och en generell examen om lägst 60 högskolepoäng på avancerad nivå, inom samma huvudområdesgrupp, eller

text: en yrkesexamen enligt bilaga 1.

text: Särskild behörighet till utbildning som leder till ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan har den som har

text: Särskild behörighet för den med äldre examen

text: en äldre generell examen om lägst det antal högskolepoäng som framgår av 12 eller

text: 13 §

text: och som motsvarar en huvudområdesgrupp enligt bilaga 1,

text: en äldre generell examen om lägst det antal högskolepoäng som sammantaget framgår av

text: 14 §

text: och som motsvarar en huvudområdesgrupp enligt bilaga 1, eller

text: en äldre yrkesexamen som motsvarar en yrkesexamen enligt bilaga 1.

text: Särskild behörighet till utbildning enligt 12, 13 eller

text: 14 §

text: har också den som har

text: Bemyndigande att meddela föreskrifter om huvudområdesgrupperna i bilaga 1

text: En huvudområdesgrupp enligt bilaga 1 består av ett eller flera huvudområden som får anses relevanta för något eller några av de moment som ingår i ett undervisningsämnes centrala innehåll.

text: Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om vilka huvudområden som ingår i en huvudområdesgrupp.

text: Förordning (2021:1337).

text: Urval

text: Vid urval till utbildningen gäller

text: 18 §

text: i stället för bestämmelserna om urval i

text: 7 kap.

text: och

text: 27 §§

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter och förmåga att tillgodogöra sig utbildningen.

text: Högskolan får meddela föreskrifter om vilka urvalsgrunder som ska användas.

text: Utbildningens genomförande

text: Utbildning som leder till grundlärarexamen ska anordnas med förhöjd studietakt under ett normalstudieår enligt

text: 6 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100)

text: eller under en period om längst tolv månader.

text: Utbildning som leder till ämneslärarexamen ska anordnas på heltid under ett normalstudieår enligt

text: 6 kap. 2 § högskoleförordningen

text: Förordning (2022:286).

text: Utbildningens olika delar enligt

text: 8 §

text: ska anpassas dels efter inriktningen enligt 5 eller

text: 6 §

text: , dels efter det eller de ämnen som utbildningen syftar till att ge undervisningsbehörighet i samt fokusera på undervisningsprocessen och praktiska undervisningsfärdigheter i respektive inriktning och ämne eller ämnen.

text: Ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna i utbildningen ska ge sådana kunskaper som krävs för undervisning i respektive ämne eller ämnen. I de fall utbildningen avser att leda till grundlärarexamen ska ämnesstudierna och de ämnesdidaktiska studierna till huvuddelen fokusera på antingen svenska eller matematik.

text: För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-3 ska studierna särskilt ge kunskaper om grundläggande läs- och skrivinlärning eller matematikinlärning samt om barns kommunikation och språkutveckling.

text: För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 4-6 ska studierna särskilt ge kunskaper om läs- och skrivutveckling eller matematikutveckling.

text: För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 1-4 ska studierna särskilt ge kunskaper om grundläggande läs- och skrivinlärning eller matematikinlärning samt om barns kommunikation och språkutveckling.

text: För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 5-7 ska studierna särskilt ge kunskaper om läs- och skrivutveckling eller matematikutveckling. Förordning (2025:1566).

text: skolväsendets villkor,

text: skolans värdegrund, innefattande de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna,

text: utveckling och lärande, som ska ha ett tvärvetenskapligt perspektiv där kognitionsvetenskap ingår, samt specialpedagogik,

text: sociala relationer, konflikthantering och ledarskap, och

text: bedömning och betygssättning.

text: Studier inom den utbildningsvetenskapliga kärnan ska fokusera på de moment och delmoment som är absolut nödvändiga för den kommande yrkesutövningen och som inte kan inhämtas inom övriga delar av utbildningen. Dessa är

text: skolväsendets organisation och styrdokument samt värdegrunden i skolan och förskolan,

text: genomförande och undervisning,

text: elevernas lärande, kognitiv utveckling och inlärning, samt specialpedagogik,

text: bedömning och betygsättning. Förordning (2025:1566).

text: Den verksamhetsförlagda utbildningen ska förläggas inom relevant verksamhet och ämne samt till minst hälften vara ämnesrelaterad.

text: Anställning under studierna

text: En utbildning som kombineras med anställning som lärare på deltid ska kunna anordnas under längre tid och i annan studietakt än vad som anges i

text: 19 §

text: Särskilda examenskrav för grundlärar- och ämneslärarexamen samt nivå på sådana examina

text: Efter genomförd utbildning enligt denna förordning gäller de krav för examen som anges i

text: 26 §

text: för grundlärar- och ämneslärarexamen samt i

text: 27 § första stycket

text: för grundlärarexamen och i

text: 28 § första stycket

text: för ämneslärarexamen.

text: Examina avläggs på den nivå som anges i

text: 27 § andra stycket

text: och

text: 28 § andra stycket

text: Förordning (2022:286).

text: Gemensamma krav för grundlärar- och ämneslärarexamen

text: de delar av den utbildningsvetenskapliga kärnan i

text: 2 kap. 3 § förordningen (2021:1335)

text: om utbildning till lärare och förskollärare som inte har någon motsvarighet i utbildningen enligt

text: 22 §

text: denna förordning, eller

text: det självständiga arbetet (examensarbetet).

text: Kraven i examensbeskrivningarna för grundlärar- och ämneslärarexamen i bilaga 2 till

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: gäller, med undantag för krav som avser

text: För grundlärarexamen gäller inte heller sådana krav i examensbeskrivningen i bilaga 2 till

text: högskoleförordningen

text: som avser sådana ämnesstudier och ämnesdidaktiska studier som på grund av den valda ämneskombinationen enligt

text: 5 § andra stycket

text: denna förordning inte har någon motsvarighet i utbildningen enligt

text: 21 §

text: Förordning (2022:286).

text: Ytterligare krav för grundlärarexamen och nivå på examen

text: Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-3 eller mot arbete i grundskolans årskurs 4-6 uppnås efter att studenten, utöver sin tidigare examen enligt bilaga 1, har fullgjort kompletterande pedagogisk utbildning om 75 högskolepoäng enligt denna förordning.

text: En examen enligt

text: första stycket

text: avläggs på grundnivå.

text: Den sammantagna utbildningen enligt

text: första stycket

text: ska anses omfatta ämneskunskaper i någon av de två ämneskombinationerna i

text: 5 § andra stycket

text: i den omfattning som krävs för behörighet i dessa ämnen enligt förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare.

text: Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 1-4 eller mot arbete i grundskolans årskurs 5-7 uppnås efter att studenten, utöver sin tidigare examen enligt bilaga 1, har fullgjort kompletterande pedagogisk utbildning om 75 högskolepoäng enligt denna förordning.

text: En examen enligt första stycket avläggs på grundnivå.

text: Den sammantagna utbildningen enligt första stycket ska anses omfatta ämneskunskaper i någon av de två ämneskombinationerna i 5 § andra stycket i den omfattning som krävs för behörighet i dessa ämnen enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2025:1566).

text: Ytterligare krav för ämneslärarexamen och nivå på examen

text: Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 7-9 eller mot arbete i gymnasieskolan uppnås efter att studenten, utöver sin tidigare examen enligt bilaga 1, har fullgjort kompletterande pedagogisk utbildning om 60 högskolepoäng enligt denna förordning.

text: En examen enligt

text: första stycket

text: avläggs på grundnivå.

text: Den sammantagna utbildningen enligt

text: första stycket

text: Förordning (2022:286).

text: Ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i grundskolans årskurs 8-10 eller mot arbete i gymnasieskolan uppnås efter att studenten, utöver sin tidigare examen enligt bilaga 1, har fullgjort kompletterande pedagogisk utbildning om 60 högskolepoäng enligt denna förordning.

text: Den sammantagna utbildningen enligt första stycket ska anses omfatta ämneskunskaper i ett ämne, eller i förekommande fall två ämnen, enligt bilaga 2 i den omfattning som krävs för behörighet i dessa ämnen enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2025:1566).

text: Bilaga 1

text: Examina som ger särskild behörighet till kompletterande pedagogisk utbildning som leder till grundlärar- eller ämneslärarexamen

cells: Industriell ekonomi, organisation och ledning

cells: Kultur-, samhälls och ekonomisk geografi

text: Förordning (2024:1031).

text: Huvudområdesgrupper som ger behörighet när tidigare examen är en generell examen

text: Bilaga 1

text: Bilaga 2

text: Undervisningsbehörighet som tidigare examen enligt bilaga 1 kan leda till efter fullgjord kompletterande pedagogisk utbildning och erhållande av grundlärar- eller ämneslärarexamen

text: Undervisningsämnen i grundlärarexamen

text: Examen enligt Förskoleklass Årskurs 4-6 bilaga 1 och årskurs 1-3

cells: Datavetenskap och systemvetenskap Matematik, NO, Teknik

cells: Kultur-, samhälls- och ekonomisk geografi

cells: Svenska som främmande språk Svenska, Engelska, SO

cells: Datavetenskap och systemvetenskap Matematik, Teknik

cells: Svenska som främmande språk Svenska som andraspråk

text: Förordning (2024:1031).

text: Bilaga 2

text: Undervisningsämnen i grundlärarexamen

text: Examen enligt Årskurs 1-4 Årskurs 5-7 bilaga 1

cells: BrandingenjörsMatematik, NO, Teknik examen

cells: CivilingenjörsMatematik, NO, Teknik examen

cells: SjukhusfysikerMatematik, NO, Teknik examen

cells: Administration och förvaltning Samhällskunskap

cells: Idrott/IdrottsIdrott och hälsa vetenskap

cells: Övrigt inom teknikområdet Förordning (2025:1566).

cells: Bilaga 3 Har upphävts genom förordning (2021:1337).


text: Denna förordning träder i kraft den 15 mars 2021.

text: Förordningen upphör att gälla vid utgången av 2021.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för statsbidrag som har beviljats före utgången av 2021.

dcterms:title: Förordning (2021:134) om statsbidrag med anledning av covid-19 till vissa organisationer som bedriver verksamhet som riktar sig till människor i socialt särskilt utsatta situationer

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till vissa organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet som riktar sig till människor som befinner sig i socialt särskilt utsatta situationer.

text: Statsbidrag enligt denna förordning lämnas i mån av tillgång på medel.

text: Förordningen är meddelad med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Syftet med statsbidraget

text: Syftet med statsbidraget är att stödja vissa organisationer inom det civila samhället som behöver förstärka den verksamhet som anges i

text: 1 §

text: för att möta ökade behov med anledning av spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19.

text: Förutsättningar för statsbidrag

text: bedriver och under minst två år har bedrivit sådan verksamhet som anges i

text: 1 §

text: bedriver riksomfattande verksamhet som stöder lokala eller regionala organisationer (riksorganisationer) eller bedriver verksamhet som är av nationellt intresse (riksintresse),

text: är demokratiskt uppbyggda,

text: i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering, och

text: kan dokumentera sin verksamhet genom fastställda verksamhets- och revisionsberättelser.

text: Statsbidrag får lämnas till ideella föreningar som

text: Statsbidrag får även lämnas till sådana trossamfund som med stöd av

text: 16 § lagen (1998:1593)

text: om trossamfund har rätt till statlig hjälp med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter och sådana trossamfund, samverkansorgan eller församlingar som anges i

text: 3 § förordningen (1999:974)

text: om statsbidrag till trossamfund. Statsbidrag får endast lämnas till trossamfund, samverkansorgan och församlingar som uppfyller förutsättningarna i

text: första stycket 1

text: och

text: Bidraget får inte användas för verksamhet som bedrivs på uppdrag av en kommun eller för ekonomisk verksamhet som bedrivs av den egna organisationen. Bidragsmottagaren får samordna insatser inom organisationen så att medel kommer regionala och lokala verksamheter till del.

text: Statsbidrag får även lämnas till organisationer som inte uppfyller villkoren i

text: 3 § första stycket 2

text: om det finns särskilda skäl för det. Vid en sådan prövning ska det särskilt beaktas vilka behov som finns inom det geografiska område där organisationen är verksam.

text: Statsbidrag får inte lämnas till en organisation som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos Kronofogdemyndigheten eller som är i likvidation eller försatt i konkurs.

text: Formen för statsbidraget

text: Statsbidraget lämnas i form av ett organisationsbidrag.

text: Handläggningen av ansökningar

text: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor prövar frågor om statsbidrag enligt denna förordning.

text: Ansökan om statsbidrag ska vara skriftlig och ha kommit in till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor senast vid den tidpunkt som myndigheten bestämmer. Ansökan ska innehålla uppgift om det belopp som söks och de uppgifter i övrigt som myndigheten behöver för att kunna pröva ansökan.

text: Den som ansöker om statsbidrag ska lämna de ytterligare handlingar eller uppgifter som behövs för prövningen till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor.

text: Beslut

text: När ansökningstiden har gått ut ska Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor pröva samtliga inkomna ansökningar.

text: Ett beslut om statsbidrag ska avse ett bidragsår. Ett bidragsår omfattar ett kalenderår.

text: Vid fördelningen av statsbidrag får Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor prioritera mellan inkomna ansökningar och ge företräde till de ansökningar som bedöms ha bäst förutsättningar att uppfylla det syfte som anges i

text: 2 §

text: Myndigheten får vid bedömningen särskilt beakta möjligheten till samordning med kommuner och regioner och om organisationen får annat statligt bidrag för sin verksamhet.

text: Ett beslut om statsbidrag får förenas med villkor som ska framgå av beslutet. I beslutet ska sista dag för redovisning enligt

text: 14 §

text: anges.

text: Beslutet ska även innehålla information om vad som gäller i fråga om hinder mot utbetalning enligt

text: 17 §

text: och återbetalning och återkrav enligt

text: och

text: 19 §§

text: Redovisning

text: En mottagare av statsbidrag ska senast vid den tidpunkt som anges i beslutet till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor lämna en ekonomisk redovisning och en redogörelse för vad medlen har använts till i förhållande till det syfte som anges i

text: 2 §

text: . Bidragsmottagaren ska även lämna de övriga uppgifter och handlingar som myndigheten begär. Redovisningen ska göras på det sätt som myndigheten anvisar.

text: En revisor ska granska redovisningen enligt

text: 14 §

text: . Revisorns rapport över granskningen ska bifogas redovisningen.

text: Om det statsbidrag som har tagits emot uppgått till minst fem prisbasbelopp enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: , ska granskningen göras av en auktoriserad eller godkänd revisor.

text: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska senast den 30 september året efter bidragsåret lämna en samlad redovisning till regeringen av det statsbidrag som har lämnats enligt denna förordning.

text: Redovisningen ska innehålla uppgifter om vilka som har fått bidrag och med vilket belopp samt en redogörelse för bidragets användning i förhållande till det syfte som anges i

text: 2 §

text: Hinder mot utbetalning

text: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor får besluta om att ett beviljat statsbidrag helt eller delvis inte ska betalas ut om det finns grund för återbetalning enligt

text: 18 §

text: eller

text: Återbetalning och återkrav

text: mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att bidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp,

text: bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta,

text: bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller använts för de ändamål som det har beviljats för,

text: mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i

text: 14 §

text: , eller

text: villkoren i beslutet inte har följts.

text: En mottagare av statsbidrag är återbetalningsskyldig om

text: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka statsbidraget, om bidragsmottagaren är återbetalningsskyldig enligt

text: 18 §

text: Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten besluta att helt eller delvis avstå från ett krav på återbetalning.

text: Överklagande

text: I

text: 40 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol.

text: Bemyndigande

text: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning.


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 4, 5, 6, 10, 17 §§; ny 14 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 12 juli 2021.

text: Bestämmelsen i

text: 4 § tredje stycket

text: i den äldre lydelsen gäller dock fortfarande för stödperioder före stödperioden mars 2021 om ansökan inkommit till länsstyrelsen senast den 30 april 2021.

text: Förordning (2021:1066).

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 4, 6, 14 a, 17 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 december 2021.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 26 §§

text: i den äldre lydelsen gäller fortfarande för de stödperioder där ansökan inkommit till länsstyrelsen senast den 30 november 2021.

rpubl:andrar: ändr. 12, 16, 26 §§, ikrafttr.- och övergångsbest.; ny 17 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2024.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för beslut om stöd som fattats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 2021:143 i lydelse enligt SFS 2022:87

dcterms:title: Förordning (2021:143) om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet RSN

text: Har upphävts genom förordning (2024:385). Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om ekonomiskt stöd till fysiska personer som bedriver näringsverksamhet (

text: enskild näringsidkare

text: ) och vars nettoomsättning har minskat i större omfattning till följd av spridningen av sjukdomen covid-19.

text: Denna förordning är meddelad med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Mottagare av stöd

text: bedriver sådan näringsverksamhet i Sverige som avses i

text: 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , och

text: är godkänd för F-skatt enligt

text: 9 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Stöd enligt denna förordning får lämnas till en enskild näringsidkare som vid tidpunkten för ansökan

text: Stödperioder

text: augusti-oktober 2020,

text: november och december 2020,

text: januari och februari 2021,

text: mars 2021,

text: april 2021,

text: maj 2021,

text: juni 2021,

text: juli 2021,

text: augusti 2021,

text: september 2021,

text: december 2021,

text: januari 2022, och

text: februari 2022.

text: Stödperioder enligt denna förordning är

text: En stödperiods motsvarande månad eller månader 2019 utgör stödperiodens referensperiod.

text: Om den enskilda näringsidkaren fått föräldrapenning eller sjukpenning enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: under sammanlagt mer än 25 procent av antalet kalenderdagar under den referensperiod som avses i

text: andra stycket

text: får i stället stödperiodens motsvarande månader 2018 utgöra stödperiodens referensperiod (

text: alternativ referensperiod

text: ). Vid beräkningen av antalet kalenderdagar med föräldrapenning eller sjukpenning ska

text: 12 kap. 32 § socialförsäkringsbalken

text: tillämpas.

text: Förordning (2022:87).

text: Förutsättningar för stöd

text: En enskild näringsidkare har efter ansökan rätt till omsättningsstöd för stödperioden augusti-oktober 2020 om den enskilda näringsidkarens sammanlagda nettoomsättning för denna period understiger 60 procent av den sammanlagda nettoomsättningen för referensperioden.

text: För andra stödperioder än den som avses i

text: första stycket

text: har en enskild näringsidkare efter ansökan rätt till omsättningsstöd om den enskilda näringsidkarens sammanlagda nettoomsättning för respektive stödperiod understiger 70 procent av den sammanlagda nettoomsättningen för referensperioden.

text: Förordning (2021:417).

text: nedgången i nettoomsättning så gott som uteslutande är orsakad av effekterna av spridningen av sjukdomen covid-19,

text: den enskilda näringsidkarens nettoomsättning under det räkenskapsår som avslutats den 31 december 2019 uppgick till minst 200 000 kronor för en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket 1

text: och till minst 180 000 kronor för en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket

text: stödet för stödperioden, beräknat enligt

text: 14 a §§

text: , per enskild näringsidkare uppgår till minst 3 000 kronor för en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket 1

text: , till minst 2 000 kronor för en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket 2

text: och 3 och till minst 1 000 kronor för en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket

text: , och

text: den enskilda näringsidkaren har gjort vad som skäligen kan krävas för att uttömma möjligheterna till försäkringsersättning, skadestånd och liknande ersättning för sådan förlorad omsättning som stödet ska beräknas på.

text: Som förutsättning för stöd gäller även att

text: Om räkenskapsåret som avses i

text: första stycket 2

text: är längre eller kortare än tolv månader, ska kravet på minsta nettoomsättning justeras i motsvarande mån.

text: Om en alternativ referensperiod ska tillämpas ska räkenskapsåret som avses i

text: första stycket 2

text: i stället avse det räkenskapsår som avslutats den 31 december 2018.

text: Förordning (2022:87).

text: Med

text: nettoomsättning

text: avses intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i den enskilda näringsidkarens normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen, under förutsättning att intäkterna är hänförliga till en näringsverksamhet som bedrivs i Sverige. Intäkter från finansiella instrument och valutahandel ingår dock inte i nettoomsättningen.

text: En intäkt ska anses hänförlig till den månad som den hade ansetts belöpa sig på om varje kalendermånad hade utgjort ett separat räkenskapsår för den enskilda näringsidkaren, med tillämpning av de redovisningsprinciper som den enskilda näringsidkaren tillämpat för det räkenskapsår som avslutats den 31 december 2019.

text: Om nettoomsättningen för en stödperiod eller en referensperiod, vid en beräkning enligt första och andra styckena, uppgår till ett negativt belopp ska nettoomsättningen för den perioden anses vara noll kronor.

text: andra stycket

text: är försatt i konkurs, eller

text: har näringsförbud.

text: Stöd får inte lämnas om den enskilda näringsidkaren vid tidpunkten för ansökan

text: Stöd får endast lämnas i enlighet med de villkor som anges i Europeiska kommissionens förordningar om stöd av mindre betydelse.

text: Europeiska

text: kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013

text: om tillämpningen av artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse,

text: Europeiska

text: kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av den 18 december 2013

text: om tillämpningen av artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn, och

text: Europeiska

text: kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av den 27 juni 2014

text: om tillämpningen av artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn.

text: Med förordningar om stöd av mindre betydelse avses i denna förordning

text: Vid beräkningen av det totala stöd som får lämnas till olika företag, eller ett och samma företag, inom jordbrukssektorn ska de beloppsgränser som anges i bilaga I samt

text: artikel 3.2 i kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013

text: tillämpas.

text: Stödets storlek

text: För stödperioden augusti-oktober 2020 lämnas stöd med 75 procent av skillnaden i nettoomsättning mellan stödperiodens referensperiod och stödperioden.

text: första stycket

text: lämnas stöd med 90 procent av skillnaden i nettoomsättning mellan stödperiodens referensperiod och stödperioden.

text: Förordning (2021:417).

text: försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning som stödet beräknas på, eller

text: stöd enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd för kulturevenemang som har ställts in eller skjutits upp med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 om stödet lämnats för den stödperiod ansökan avser.

text: Stödet ska minskas med belopp som den enskilda näringsidkaren fått eller kommer att få i

text: stödbelopp som den enskilda näringsidkaren tagit emot för motsvarande stödperiod enligt förordningen (

text: ) om ordinarie omställningsstöd,

text: arbetslöshetsersättning som den enskilda näringsidkaren tagit emot enligt lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring om ersättningen lämnats för den stödperiod ansökan avser, eller

text: omsättningsstöd som den enskilda näringsidkaren tagit emot för motsvarande stödperiod enligt denna förordning.

text: Förordning (2022:83).

text: Stödet ska även minskas med

text: För stödperioden augusti-oktober 2020 lämnas stöd med högst 72 000 kronor per näringsidkare.

text: Om den enskilda näringsidkaren tagit emot arbetslöshetsersättning under mer än 10 procent men mindre än 50 procent av antalet kalenderdagar under stödperioden får stöd lämnas med högst 54 000 kronor. Om den enskilda näringsidkaren tagit emot arbetslöshetsersättning under minst 50 procent av antalet kalenderdagar under stödperioden får stöd lämnas med högst 36 000 kronor.

text: För stödperioden november och december 2020 och för stödperioden januari och februari 2021 lämnas stöd med högst 48 000 kronor per näringsidkare och stödperiod.

text: Om den enskilda näringsidkaren tagit emot arbetslöshetsersättning under mer än 10 procent men mindre än 50 procent av antalet kalenderdagar under den aktuella stödperioden får stöd lämnas med högst 36 000 kronor. Om den enskilda näringsidkaren tagit emot arbetslöshetsersättning under minst 50 procent av antalet kalenderdagar under den aktuella stödperioden får stöd lämnas med högst 24 000 kronor.

text: För stödperioden mars 2021, april 2021, maj 2021, juni 2021, juli 2021, augusti 2021, september 2021, december 2021, januari 2022 respektive februari 2022 lämnas stöd med högst 24 000 kronor per näringsidkare och stödperiod.

text: Om den enskilda näringsidkaren tagit emot arbetslöshetsersättning under mer än 10 procent men mindre än 50 procent av antalet kalenderdagar under den aktuella stödperioden får stöd lämnas med högst 18 000 kronor. Om den enskilda näringsidkaren tagit emot arbetslöshetsersättning under minst 50 procent av antalet kalenderdagar under den aktuella stödperioden får stöd lämnas med högst 12 000 kronor.

text: Förordning (2022:87).

text: Handläggning av stödärenden

text: Länsstyrelsen i Stockholms län om den enskilda näringsidkaren vid ansökningstillfället är folkbokförd i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Gotlands eller Västmanlands län,

text: Länsstyrelsen i Östergötlands län om den enskilda näringsidkaren vid ansökningstillfället är folkbokförd i Östergötlands, Jönköpings eller Kalmar län,

text: Länsstyrelsen i Skåne län om den enskilda näringsidkaren vid ansökningstillfället är folkbokförd i Kronobergs, Blekinge eller Skåne län,

text: Länsstyrelsen i Västra Götalands län om den enskilda näringsidkaren vid ansökningstillfället är folkbokförd i Hallands eller Västra Götalands län,

text: Länsstyrelsen i Dalarnas län om den enskilda näringsidkaren vid ansökningstillfället är folkbokförd i Värmlands, Örebro, Dalarnas eller Gävleborgs län,

text: Länsstyrelsen i Västernorrlands län om den enskilda näringsidkaren vid ansökningstillfället är folkbokförd i Jämtlands eller Västernorrlands län, och

text: Länsstyrelsen i Norrbottens län om den enskilda näringsidkaren vid ansökningstillfället är folkbokförd i Västerbottens eller Norrbottens län.

text: Frågor om stöd enligt denna förordning prövas av

text: Om den enskilda näringsidkaren inte är folkbokförd i Sverige prövas frågor om stöd enligt denna förordning av Länsstyrelsen i Östergötlands län.

text: Länsstyrelsen i Östergötlands län samordnar länsstyrelsernas arbete med stödet.

text: den enskilda näringsidkarens nettoomsättning under det räkenskapsår som avslutats den 31 december 2019,

text: nedgången i den enskilda näringsidkarens nettoomsättning vid en jämförelse mellan nettoomsättningen för stödperioden och nettoomsättningen för referensperioden,

text: om nedgången i nettoomsättningen är orsakad av effekterna av spridningen av sjukdomen covid-19,

text: försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning som stödet ska beräknas på,

text: stöd enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd för kulturevenemang som har ställts in eller skjutits upp med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19,

text: om den enskilda näringsidkaren har för avsikt att söka, har ansökt om eller fått beslut om stöd för den aktuella stödperioden enligt förordningen (

text: ) om ordinarie omställningsstöd,

text: om den enskilda näringsidkaren för den aktuella stödperioden har för avsikt att söka, har ansökt om eller fått beslut om arbetslöshetsersättning enligt lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring,

text: om den enskilda näringsidkaren för den aktuella stödperioden har ansökt om eller fått beslut om omsättningsstöd enligt denna förordning,

text: annat stöd som lämnats enligt kommissionens förordningar om stöd av mindre betydelse som den enskilda näringsidkaren har fått under de två föregående beskattningsåren och det innevarande beskattningsåret,

text: om den enskilda näringsidkaren är försatt i konkurs eller har näringsförbud, och

text: de övriga uppgifter som länsstyrelsen behöver för att kunna fatta beslut om stöd.

text: En ansökan om stöd ska innehålla följande uppgifter:

text: Om en alternativ referensperiod ska tillämpas ska ansökan även innehålla uppgifter om antalet kalenderdagar som den enskilda näringsidkaren har fått föräldrapenning eller sjukpenning under den referensperiod som avses i

text: 4 § andra stycket

text: . Ansökan ska vidare, i stället för de uppgifter som avses i

text: första stycket 1

text: , innehålla uppgift om den enskilda näringsidkarens nettoomsättning under det räkenskapsår som avslutats den 31 december 2018.

text: Uppgifterna i en ansökan om omsättningsstöd ska lämnas på heder och samvete.

text: Förordning (2022:83).

text: senast den 30 april 2021, om ansökan avser en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket

text: senast den 15 september 2021, om ansökan avser en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket

text: senast den 30 november 2021, om ansökan avser en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket

text: senast den 30 april 2022, om ansökan avser en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket 11

text: och 12, och

text: under perioden 1 mars till och med 30 april 2022, om ansökan avser en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket 13.

text: Förordning (2022:87).

text: En ansökan om stöd ska lämnas på ett formulär som fastställs av Boverket. Ansökan om stöd ska ha inkommit till den länsstyrelse som anges i

text: 15 §

text: Trots

text: 17 § 1

text: ska en ansökan som avser en sådan stödperiod som anges i

text: 4 § första stycket

text: och som avser tillämpningen av en alternativ referensperiod enligt

text: 4 § tredje stycket

text: ha inkommit till den länsstyrelse som anges i

text: 15 §

text: senast den 15 januari 2022.

text: Om en ansökan som avser en sådan stödperiod har kommit in tidigare till länsstyrelsen i enlighet med bestämmelserna i

text: 17 § 1

text: och det ärendet ännu inte har avgjorts, ska ansökan enligt

text: första stycket

text: ersätta den tidigare inlämnade ansökan.

text: En ansökan enligt

text: första stycket

text: får prövas även om stöd för samma stödperiod redan har beviljats och det tidigare beslutet har överklagats.

text: Förordning (2021:1066).

text: Till ansökan ska det bifogas ett utdrag ur bokföringen för det räkenskapsår som avslutats den 31 december 2019. Till ansökan ska även bifogas de ytterligare handlingar som anges i ansökningsformuläret.

text: Om en alternativ referensperiod ska tillämpas ska utdraget ur bokföringen som avses i

text: första stycket

text: Den enskilda näringsidkaren ska på begäran av länsstyrelsen lämna de ytterligare handlingar eller uppgifter som behövs för prövningen.

text: En enskild näringsidkare som har ansökt om stöd eller beviljats stöd enligt denna förordning ska till länsstyrelsen anmäla om de uppgifter som lämnats till länsstyrelsen visar sig vara felaktiga eller om det inträffat sådana förändringar som kan påverka rätten till stöd eller stödets storlek.

text: Innan ett stöd beviljas ska länsstyrelsen lämna de upplysningar till den enskilda näringsidkaren som framgår av artikel 6.1 i kommissionens förordningar

text: (EU) nr 1407/2013

text: , 1408/2013 och 717/2014.

text: Om den enskilda näringsidkaren har för avsikt att söka eller har ansökt om stöd enligt förordningen (

text: ) om ordinarie omställningsstöd ska länsstyrelsen, om de sökta stödperioderna sammanfaller, avvakta med att fatta beslut i frågan om omsättningsstöd till dess beslut om omställningsstöd har fattats.

text: Om den enskilda näringsidkaren har för avsikt att söka eller har ansökt om arbetslöshetsersättning enligt lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring ska länsstyrelsen, om de sökta stödperioderna sammanfaller med perioderna för arbetslöshetsersättning, avvakta med att fatta beslut i frågan om omsättningsstöd till dess beslut om arbetslöshetsersättning har fattats.

text: Förordning (2022:83).

text: vilken eller vilka stödperioder beslutet avser, och

text: stödbelopp för respektive stödperiod.

text: Av beslutet om stöd ska det framgå

text: Utbetalning av stöd

text: Boverket betalar ut stöd enligt denna förordning.

text: Uppföljning av utbetalt stöd

text: Länsstyrelsen ansvarar för uppföljning av stöd som betalats ut enligt denna förordning.

text: Den enskilda näringsidkaren ska på länsstyrelsens begäran lämna de uppgifter som behövs för uppföljning av det stöd som har betalats ut.

text: Återbetalning av stöd

text: näringsidkaren efter beslut om omsättningsstöd tagit emot stöd för den aktuella stödperioden enligt förordningen (

text: ) om ordinarie omställningsstöd,

text: näringsidkaren efter beslut om omsättningsstöd tagit emot arbetslöshetsersättning enligt lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring för den aktuella stödperioden,

text: stödet har betalats ut med för högt belopp till följd av att näringsidkaren, efter beslut om omsättningsstöd som avser en ansökan enligt

text: 17 a § första stycket

text: , har tagit emot omsättningsstöd för den aktuella stödperioden,

text: näringsidkaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att stödet har bestämts felaktigt eller med för högt belopp, eller

text: stödet av någon annan orsak har bestämts felaktigt eller med för högt belopp och den enskilda näringsidkaren skäligen borde ha insett detta.

text: Den enskilda näringsidkaren är återbetalningsskyldig om

text: På det belopp som en enskild näringsidkare är återbetalningsskyldig för ska ränta betalas från och med den dag som infaller en månad efter det att beslut om återkrav enligt

text: 27 §

text: har fattats och efter en räntesats som vid varje tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två procentenheter.

text: Förordning (2022:83).

text: Återkrav

text: Om den enskilda näringsidkaren är återbetalningsskyldig enligt

text: 26 §

text: , ska länsstyrelsen besluta att helt eller delvis kräva tillbaka stödet med ränta. Kravet eller räntan får sättas ned helt eller delvis om det finns särskilda skäl.

text: Offentliggörande, rapportering och registerföring

text: Bestämmelser om offentliggörande, rapportering och registerföring finns i

text: 12 a § lagen (2013:388)

text: om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och i förordningen (

text: ) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler.

text: Länsstyrelsen ska sköta den registerföring som anges i artikel 6.4 i kommissionens förordningar

text: (EU) nr 1407/2013

text: , 1408/2013 och 717/2014.

text: Rätt att meddela föreskrifter

text: Boverket får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning.

text: Överklagande

text: I

text: 40 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om att helt eller delvis inte bevilja stöd får dock inte överklagas.


dcterms:title: Förordning (2021:151) om statsbidrag för fortbildning av förskollärare

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för fortbildning av förskollärare verksamma i förskoleklassen i syfte att stärka deras kompetens att kunna undervisa i de första årskurserna i grundskolan.

text: Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel och för högst ett år i sänder.

text: Förutsättningar för statsbidrag

text: Statsbidrag får lämnas till huvudmän för förskoleklassen.

text: har förskollärarexamen eller motsvarande äldre examen,

text: är anställda för undervisning i förskoleklassen, och

text: deltar i

ordinal: a

text: uppdragsutbildning enligt förordningen (

text: ) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och förskollärare, eller

ordinal: b

text: motsvarande utbildning som anordnas av en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (

text: ) om tillstånd att utfärda vissa examina.

text: Statsbidrag får lämnas för ersättning för lön till förskollärare som

text: Den utbildning som avses i

text: första stycket 3

text: ska syfta till att ge förskollärarna kompetens om elevers läs-, skriv- och matematikinlärning.

text: deltar i utbildningen under arbetstid,

text: är tjänstledig under utbildningen, eller

text: deltar i utbildningen under den tid då han eller hon inte arbetar på grund av att anställningen omfattar mindre än heltid.

text: Statsbidrag får lämnas för utbildning enligt

text: 4 § första stycket 3

text: om förskolläraren

text: I fall som avses i

text: första stycket 2

text: och

text: lämnas statsbidrag endast under förutsättning att förskollärarens arbetsgivare betalar ersättning som motsvarar minst 80 procent av förskollärarens lön för den tid då förskolläraren deltar i utbildningen.

text: Statsbidraget ska motsvara 70 procent av arbetsgivarens kostnad för ersättning enligt

text: 5 §

text: Om arbetsgivaren betalar högre ersättning än 80 procent av förskollärarens lön för den tid då förskolläraren deltar i utbildningen, lämnas inte bidrag för den överstigande delen.

text: Statsbidrag får inte lämnas för insatser som statsbidrag lämnats för på annat sätt.

text: Ansökan och beslut

text: Ansökan om statsbidrag ska ges in till Statens skolverk som prövar frågor om och betalar ut bidraget.

text: I ansökan ska huvudmannen ange vilka förskollärare som huvudmannen ansöker om statsbidrag för.

text: Ett beslut om att bevilja bidrag får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet.

text: Prioritering

text: Om det kommer in fler ansökningar om statsbidrag än det finns medel för, ska Statens skolverk göra ett urval. Skolverket ska vid urvalet beakta geografisk spridning och att bidrag lämnas till såväl offentliga som enskilda huvudmän.

text: Vid senare bidragstillfällen än det första ska ansökan om statsbidrag för förskollärare som har påbörjat utbildning som statsbidrag har lämnats för enligt denna förordning prioriteras före förskollärare som omfattas av nya ansökningar.

text: Övertagande av plats

text: Om en förskollärare som har påbörjat utbildning enligt

text: 4 § 3

text: avbryter den, ska Statens skolverk om möjligt besluta att utbildningsplatsen ska övertas av en annan förskollärare som anmälts till utbildningen men inte fått en plats.

text: Utbetalning

text: Statsbidrag ska betalas ut en gång per termin för den utbildning enligt

text: 4 § första stycket 3

text: som genomförs under den termin som bidraget avser. Bidraget ska betalas ut så snart det har fastställts vilka förskollärare som deltar i utbildningen.

text: Uppföljning och redovisning

text: Statens skolverk ska följa upp hur statsbidraget har använts.

text: Skolverket ska i samband med sin årsredovisning till Regeringskansliet lämna en redovisning av hur bidraget har använts.

text: Mottagaren av statsbidrag är skyldig att lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till Statens skolverk som verket begär.

text: Återbetalning och återkrav

text: bidraget har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp,

text: bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte har använts för det ändamål det har lämnats för,

text: sådan redovisning som avses i

text: 14 §

text: inte har lämnats, eller

text: mottagaren inte har följt villkor som framgår av beslutet om bidrag.

text: Mottagaren av statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig, om

text: Statens skolverk ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett statsbidrag om någon är återbetalningsskyldig enligt

text: 15 §

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Skolverket besluta att helt eller delvis avstå från återkrav.

text: På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från och med den dag som infaller en månad efter det att beslut om återkrav har fattats och efter en räntesats som vid varje tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två procentenheter.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Statens skolverk besluta att helt eller delvis avstå från krav på ränta.

text: Bemyndigande

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning.

text: Överklagande

text: Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.


dcterms:title: Förordning (2021:163) om undantag från förlängning av tidsfrister i fråga om färdskrivare och förarkort samt besiktning av fordon

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TM

text: Artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/267 av den 16 februari 2021 om särskilda och tillfälliga åtgärder med anledning av den fortsatta covid-19-krisen avseende förnyelse av eller förlängning av giltigheten för vissa certifikat, intyg, bevis, körkort och tillstånd, uppskjutande av vissa regelbundna kontroller och regelbundna fortbildningar inom vissa av transportlagstiftningens områden samt förlängning av vissa perioder som avses i förordning

text: (EU) 2020/698

text: , ska inte tillämpas.