text: Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: Denna lag träder i kraft den 1 december 2010 och ska tillämpas på ut- bildning från och med den 1 juli 2012.

rpubl:andrar: ändr. 22 kap. 11 §

rpubl:andrar: ändr. 15 kap. 32 §, 22 kap. 7 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 2011. Bestämmelserna i

text: 15 kap. 22 § första stycket

text: tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2011.

rpubl:andrar: ändr. 15 kap. 22 §, 29 kap. 26 §; nya 10 kap. 6 a §, 15 kap. 8 a §, rubr. närmast före 15 kap. 8 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas första gången på utbildning från och med höstterminen 2012.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011.

text: Lag (2012:493).

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: och

text: 22 §§

text: i sina nya lydelser tillämpas från och med den 1 juli 2012. För tid dessförinnan gäller dessa bestämmelser i deras äldre lydelse.

text: Lag (2012:493).

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: och

text: 20 §§

text: samt

text: 3 kap. 16 §

text: i sina nya lydelser tillämpas från och med den 1 december 2013. För tid dessförinnan gäller dessa bestämmelser i deras äldre lydelse.

text: Lag (2012:493).

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap. 15 §

text: i den äldre lydelse som enligt 3 gäller till och med den 30 november 2013 är dock tillämpliga endast om ansökan om behörighetsbeviset har kommit in till Högskoleverket före den 1 juli 2011.

text: Lag (2012:493).

text: Trots vad som anges i 3 gäller

text: 2 kap. 15 §

text: i sin äldre lydelse även för tid efter den 30 november 2013 för handläggning av ärenden som avses i 4. Efter den 31 december 2012 handläggs sådana ärenden av Universitets- och högskolerådet.

text: Lag (2012:919).

text: Bestämmelsen i

text: 2 kap. 16 §

text: i sin äldre lydelse gäller fortfarande till dess att ärenden som avses i 4 har avgjorts.

text: Lag (2012:493).

text: Bestämmelsen i

text: 28 kap. 4 §

text: i sin äldre lydelse gäller fortfarande för överklagande av beslut i ärenden som avses i 4.

text: Lag (2012:493).

text: Vid tillämpningen av

text: 2 kap. 20 §

text: i sin äldre lydelse jämställs legitimation med behörighetsbevis.

text: Lag (2012:493).

text: Trots vad som anges i

text: 2 kap. 20 §

text: i sin äldre lydelse får den som inte uppfyller kraven i

text: första stycket

text: samma paragraf anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa på individuella kurser eller orienteringskurser i kommunal vuxenutbildning. Detta gäller dock bara om

ordinal: a

text: det saknas sökande som har utbildning som är avsedd för undervisning på den aktuella kursen,

ordinal: b

text: den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa på den aktuella kursen, och

ordinal: c

text: det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen.

text: Lag (2012:493).

text: Bestämmelsen i

text: 11 kap. 23 a §

text: ska tillämpas vid betygssättning i årskurs 8 från och med höstterminen 2011 och i övrigt från och med höstterminen 2012.

text: Bestämmelserna i

text: 10 kap. 21 §

text: 12 kap. 21 §

text: och

text: 13 kap. 21 a §

text: ska tilllämpas från och med höstterminen 2012.

rpubl:andrar: ändr. 16 kap. 11 §; nya 16 kap. 11 a, 11 b §§

rpubl:andrar: ändr. 13 kap. 1 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 2012 och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013.

text: De nya bestämmelserna i

text: 29 kap. 24 §

text: tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 2011. De nya bestämmelserna i

text: 20 kap.

text: och

text: 30 §§

text: samt

text: 22 kap.

text: och

text: 24 §§

text: ska dock tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2012.

text: Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2011 i fråga om

text: 29 kap. 24 §

text: och före den 1 juli 2012 i fråga om

text: 20 kap.

text: och

text: 30 §§

text: samt

text: 22 kap.

text: och

text: 24 §§

text: och i övrigt för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2013, om inte annat följer av 4 eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5.

text: För utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2013 ska dock de nya bestämmelserna i

text: 18 kap. 32 §

text: tillämpas från och med den 1 juli 2013.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att elever som har påbörjat sin utbildning före den 1 juli 2013 och som fullföljer denna senare än fem år från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter den 30 juni 2013.

rpubl:andrar: ändr. 15 kap. 33 §, 26 kap. 1 §; ny 26 kap. 28 §, rubr. närmast före 26 kap. 28 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 december 2013 i fråga om

text: 3 kap. 16 §

text: och i övrigt den 30 juni 2012.

rpubl:andrar: nuvarande p 2, 3, 4, 5 övergångsbest. betecknas 4, 5, 6, 7; ändr. 3 kap. 16 §, p 1 ikrafttr.- och övergångsbest., de nya p 4, 5, 6, 7; nya p 2, 3, 6, 9 övergångsbest. till 2011:189

rpubl:andrar: ändr. p 5 övergångsbest. till 2011:189

rpubl:andrar: ändr. 26 kap. 5 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2013 och tillämpas första gången höstterminen 2013 för elever som påbörjar årskurs 1 i grundskolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan.

text: För elever i grundskolan som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 2 respektive årskurs 3 gäller följande:

text: den totala undervisningstiden ska vara minst 6 745 timmar respektive 6 705 timmar,

text: undervisningstiden i matematik ska vara minst 980 timmar respektive 940 timmar, och

text: undervisningstiden i matematik samt antalet timmar i timplanen för svenska eller svenska som andraspråk och engelska får inte minskas vid skolans val.

text: För elever i grundsärskolan som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska den totala undervisningstiden vara minst 6 745 timmar respektive 6 705 timmar. Detta gäller inte elever i träningsskolan.

text: För elever i specialskolan som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 2, 3 respektive 4 ska den totala undervisningstiden vara minst 7 935 timmar, 7 905 timmar respektive 7 875 timmar.

text: För elever i sameskolan som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska den totala undervisningstiden vara minst 4 280 timmar respektive 4 240 timmar.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som höstterminen 2013 påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs i grundskolan, grundsärskolan eller sameskolan eller årskurs 5 eller en högre årskurs i specialskolan.

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 §; bil. 1

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2013.

text: Bestämmelserna i

text: 28 kap.

text: och

text: 15 §§

text: i sina nya lydelser tillämpas för tid från och med den 1 juli 2011.

text: De upphävda bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: 24 § första

text: andra

text: och

text: fjärde styckena

text: gäller fortfarande för ansökningar som har getts in till Statens skolverk före ikraftträdandet.

text: Bestämmelsen i

text: 28 kap. 3 §

text: i sin äldre lydelse gäller fortfarande för ansökningar som har getts in till Statens skolverk före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 2 kap. 24 §, rubr. närmast före 2 kap. 24 §; ändr. 2 kap. 1, 16, 16 b, 22 §§, 18 kap. 32 §, 28 kap. 3 §

text: 2 kap.

text: 16 b

text: och

text: 20 §§

text: och

text: 28 kap. 3 §

text: samt i övrigt den 2 december 2013.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 16, 16 b §§, 27 kap. 4 §, 28 kap. 3 §; ny 2 kap. 22 a §, rubr. närmast före 2 kap. 22 a §

rpubl:andrar: nuvarande 16 kap. 11 b §, betecknas 16 kap. 11 c §; ny 16 kap. 11 b §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 1, 8, 9 §§, 10 kap. 13 §, 11 kap. 16, 16 a §§, 12 kap. 13, 13 a §§, 13 kap. 13 §; ny 3 kap. 5 a §, rubr. närmast före 5 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2014 i fråga om

text: 2 kap.

text: 8 a

text: och

text: 20 §§

text: 3 kap. 3 §

text: 10 kap.

text: och

text: 34 §§

text: 11 kap.

text: och

text: 33 §§

text: 12 kap. 16 §

text: samt

text: 13 kap. 17 §

text: och i övrigt den 1 juli 2015.

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2014.

text: Lagen tillämpas på utbildning som påbörjats efter den 1 juli 2015.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap. 23 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2015 i fråga om

text: 29 kap. 19 §

text: och i övrigt den 1 januari 2015.

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap. 5 a §

text: och

text: 26 kap. 13 §

text: ska tillämpas på huvudmän som har ansökt om godkännande efter den 1 oktober 2014.

text: Bestämmelserna i

text: 29 kap. 19 §

text: ska tillämpas på utbildningar som påbörjas efter utgången av juni 2015.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 8 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2015.

text: Kommunernas ansvar enligt

text: 29 kap. 9 §

text: gäller inte ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på ett specialutformat program i gymnasiesärskola, som har påbörjats före den 1 juli 2013.

rpubl:andrar: ändr. 15 kap. 15 §, 18 kap. 15 §, 29 kap. 9 §, rubr. närmast före 29 kap. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 9 kap. 6, 18 §§, 10 kap. 9, 36 §§; nya 9 kap. 6 a §, 10 kap. 9 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016 i fråga om

text: 29 kap.

text: och

text: 16 §§

text: och i övrigt den 1 juli 2015.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 3 §, 23 kap. 1, 4 §§; ny 29 kap. 22 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016.

text: Lagen tillämpas från och med den 1 juli 2016.

text: Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången av juni 2016.

text: Den som mottagits till utbildning i svenska för invandrare enligt äldre bestämmelser ska anses mottagen till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt de nya bestämmelserna.

rpubl:andrar: ny 29 kap. 28 a §

text: Ett godkännande av en internationell skola på grundskolenivå enligt

text: 24 kap. 2 § andra stycket

text: i den äldre lydelsen ska, om det gäller vid utgången av december 2015, anses som ett godkännande som huvudman för en sådan skola enligt

text: 24 kap. 3 a §

text: , om huvudmannen har förklarats berättigad till sådant bidrag som avses i

text: 24 kap. 4 §

text: i den äldre lydelsen. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla den 1 januari 2016.

text: En elev som har skolplikt och som före ikraftträdandet har påbörjat utbildning i en godkänd internationell skola på grundskolenivå eller fått ett beslut om att han eller hon kommer att tas emot i en sådan skola får fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå vars huvudman har fått ett godkännande enligt

text: 24 kap. 3 a §

text: eller ett medgivande enligt

text: 24 kap. 4 a §

text: Ett beslut av regeringen enligt

text: 24 kap. 2 § tredje stycket

text: i den äldre lydelsen ska gälla som ett beslut enligt

text: 24 kap. 3 § andra stycket

text: i den nya lydelsen.

text: En förklaring om rätt till bidrag enligt

text: 24 kap. 5 §

text: i den äldre lydelsen ska, om den gäller vid utgången av december 2015, fortsätta att gälla som en förklaring om rätt till bidrag enligt

text: 24 kap. 6 §

text: i den nya lydelsen.

rpubl:andrar: ändr. 24 kap. 2, 3, 4, 5, 6, 7, 26 §§, 26 kap. 13 §, 28 kap. 2 §, 29 kap. 17 §, rubr. närmast före 24 kap. 2, 5 §§; nya 24 kap. 3 a, 4 a, 5 a, 6 a, 6 b §§, rubr. närmast före 24 kap. 3, 4, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 21 §; ny 2 kap. 22 b §, rubr. närmast före 2 kap. 22 b §

rpubl:andrar: ändr. 27 kap. 7 §; ny 2 kap. 24 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016.

text: Bestämmelserna i

text: 21 kap. 4 §

text: i den nya lydelsen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter ikraftträdandet.

text: För utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet gäller

text: 21 kap. 4 §

text: i den äldre lydelsen.

text: Lagen tillämpas första gången höstterminen 2016 för elever som påbörjar årskurs 4 i grundskolan, sameskolan och grundsärskolan respektive årskurs 5 i specialskolan.

text: För elever i grundskolan som höstterminen 2016 påbörjar årskurs 5 respektive årskurs 6 gäller följande:

text: den totala undervisningstiden ska vara minst 6 855 timmar respektive 6 820 timmar, och

text: undervisningstiden i ämnet matematik ska vara minst 1 090 timmar respektive 1 055 timmar.

text: För elever i grundsärskolan som höstterminen 2016 påbörjar årskurs 5 respektive 6 ska den totala undervisningstiden vara minst 6 855 timmar respektive 6 820 timmar. Detta gäller inte elever i träningsskolan.

text: För elever i specialskolan som höstterminen 2016 påbörjar årskurs 6 respektive 7 ska den totala undervisningstiden vara minst 8 035 timmar respektive 8 000 timmar.

text: För elever i sameskolan som höstterminen 2016 påbörjar årskurs 5 respektive 6 ska den totala undervisningstiden vara minst 4 390 timmar respektive 4 355 timmar.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som höstterminen 2016

text: påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i grundskolan eller grundsärskolan eller

text: årskurs 8 eller en högre årskurs i specialskolan.

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 §, bil. 1

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 3 §, 10 kap. 1, 3, 23, 39 §§, 23 kap. 5 §; nya 10 kap. 23 a, 23 b, 23 c, 23 d, 23 e, 23 f §§, 23 kap. 4 a §, rubr. närmast före 10 kap. 23 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande när en nyanländ invandrare har en etableringsplan enligt den upphävda lagen (

text: ) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, så länge den planen gäller.

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2017 i fråga om

text: 12 kap. 5 §

text: och i övrigt den 1 juli 2018.

text: Den upphävda bilagan gäller fortfarande för elever som höstterminen 2018 påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i grundskolan.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överklagande av beslut som har tillkännagetts före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018 i fråga om

text: 2 kap. 20 §

text: 15 kap. 32 §

text: 20 kap.

text: 21 och

text: 29 kap.

text: och

text: 12 §§

text: och i övrigt den 29 juni 2018.

rpubl:andrar: nuvarande 13 kap. 21 a § betecknas 13 kap. 21 b §; ändr. 2 kap. 20 §, 3 kap. 5 a, 8 §§, 15 kap. 32 §, 20 kap. 21 §, 29 kap. 3, 12, 28 a §§; nya 10 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a §, 13 kap. 21 a §, 15 kap. 25 a §, 20 kap. 37 a §

text: Lagen tillämpas på utbildning från och med höstterminen 2018.

text: Om eleven börjat fullgöra skolplikten före höstterminen 2018 gäller

text: 7 kap. 12 §

text: i den äldre lydelsen.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018.

text: Bestämmelserna i

text: 10 kap. 8 a §

text: och

text: 12 kap. 8 a §

text: ska läsåret 2018/19 inte tillämpas för elever som höstterminen 2018 påbörjar årskurs 9 i grundskolan eller årskurs 10 i specialskolan.

rpubl:andrar: ändr. 16 kap. 11 a, 11 c §§; nya 10 kap. 8 a §, 12 kap. 8 a §, 19 kap. 10 a §, rubr. närmast före 10 kap. 8 a §, 12 kap. 8 a §

text: De nya bestämmelserna i

text: 2 kap. 8 a §

text: och bestämmelserna i

text: 26 kap. 17 §

text: i den nya lydelsen tillämpas första gången för verksamhet som bedrivs efter utgången av 2018.

rpubl:andrar: nuvarande 2 kap. 8 a § betecknas 2 kap. 8 b §; ändr. 2 kap. 1 §, 7 kap. 1, 21, 22 §§, 26 kap. 17 §; ny 2 kap. 8 a §, 7 kap. 19 a §, rubr. närmast före 2 kap. 8 a §, 7 kap. 19 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018 i fråga om

text: 3 kap.

text: 5 a

text: och

text: 12 g §§

text: 15 kap.

text: och

text: 33 §§

text: 16 kap.

text: och

text: 33 §§

text: 17 kap.

text: 26 a

text: och

text: 35 §§

text: 18 kap.

text: och

text: 26 a §§

text: 19 kap.

text: och

text: 21 §§

text: 28 kap. 5 §

text: och

text: 29 kap.

text: och

text: 27 §§

text: och i övrigt den 1 juli 2019.

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap.

text: och

text: 33 §§

text: 17 kap.

text: 26 a

text: och

text: 35 §§

text: 28 kap. 5 §

text: och

text: 29 kap.

text: och

text: 27 §§

text: i den nya lydelsen och bestämmelserna i den nya

text: 17 kap. 14 a §

text: tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2019.

text: För utbildning som påbörjats före den 1 juli 2019 gäller

text: 15 kap.

text: och

text: 33 §§

text: 17 kap.

text: 26 a

text: och

text: 35 §§

text: 28 kap. 5 §

text: och

text: 29 kap.

text: och

text: 27 §§

text: i den äldre lydelsen.

text: De upphävda bestämmelserna i

text: 17 kap.

text: och

text: 34 §§

text: gäller fortfarande för utbildning som påbörjats före den 1 juli 2019.

rpubl:andrar: upph. 3 kap. 2, 5 §§, rubr. närmast före 3 kap. 2, 7 §§; nuvarande 3 kap. 3, 4, 5 a, 7, 8 §§ betecknas 3 kap. 2, 3, 5, 8, 7 §§; ändr. 3 kap. 1, 9, 12 j §§, de nya 3 kap. 2, 3, 5, 7 §§, 7 kap. 19 a §, 15 kap. 16 §, 18 kap. 16 §, 29 kap. 28 a §, rubr. närmast före 3 kap. 3, 4, 5 a, 8 §§ sätts närmast före de nya 3 kap. 2, 3, 5, 7 §§; nya 3 kap. 4, 4 a, 4 b §§, rubr. närmast före 3 kap. 4, 4 a, 4 b §§

rpubl:andrar: nuvarande 2 kap. 5 a § betecknas 2 kap. 6 a §; ändr. 2 kap. 5 §, 26 kap. 3, 4, 13, 14 §§; nya 2 kap. 5 a, 5 b, 5 c, 5 d §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2018 i fråga om

text: 3 kap.

text: 12 b

text: 12 d

text: och

text: 12 g

text: 12 j §§

text: och i övrigt den 1 juli 2019.

rpubl:andrar: nuvarande 3 kap. 12 g § betecknas 3 kap. 12 j §; ändr 2 kap. 9, 10, 11, 12, 17 §§, 3 kap. 1, 12 b, 12 d §§, 4 kap. 4 §, 6 kap. 10 §, 8 kap. 9 §, rubr. närmast före 2 kap. 9, 11 §§, rubr. närmast före 3 kap. 12 g § sätts närmast före 3 kap. 12 j §; nya 3 kap. 12 g, 12 h, 12 i §§, rubr. 3 kap. 12 g, 12 h, 12 i §§

rpubl:andrar: ändr. 25 kap. 1 §; nya 8 kap. 12 a §, 25 kap. 5 a §, rubr. närmast före 8 kap. 12 a §, 25 kap. 5 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2020.

text: För kommunal vuxenutbildning som särskild utbildning tillämpas bestämmelserna i

text: 20 kap. 40 §

text: första gången i fråga om prövningar som genomförs efter utgången av juni 2021.

text: Bilaga 1 i den nya lydelsen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2022.

text: För utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet gäller bilaga 1 i den äldre lydelsen.

text: Den som enligt äldre bestämmelser har mottagits eller antagits till särskild utbildning för vuxna och bedriver studier efter utgången av juni 2020 ska i fortsättningen anses vara mottagen eller antagen till kommunal vuxenutbildning som särskild utbildning enligt de nya bestämmelserna.

text: En enskild huvudman som har ett godkännande enligt

text: 2 kap. 5 §

text: som avser handels- och administrationsprogrammet ska anses ha ett godkännande för försäljnings- och serviceprogrammet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2022 i fråga om

text: 20 kap. 36 §

text: och i övrigt den 1 juli 2021.

text: Bestämmelserna i

text: 20 kap. 2 §

text: i den nya lydelsen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter utgången av juni 2021.

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2020.

text: Lagen tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter den 30 juni 2021.

text: För entreprenadavtal som ingåtts före den 1 juli 2021 gäller

text: 23 kap.

text: i den äldre lydelsen, dock längst till dess att entreprenadavtalet löpt ut.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2021 i fråga om

text: 3 kap. 13 a §

text: och i övrigt den 1 april 2021.

text: Bestämmelserna i

text: 10 kap.

text: och

text: 19 §§

text: 11 kap.

text: och

text: 22 §§

text: 12 kap.

text: och

text: 19 §§

text: och

text: 13 kap.

text: och

text: 20 §§

text: i den nya lydelsen samt bestämmelserna i de nya

text: 10 kap. 16 §

text: 12 kap. 16 §

text: och

text: 13 kap. 17 a §

text: tillämpas första gången på utbildning från och med höstterminen 2021.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2021.

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap. 31 §

text: i den nya lydelsen tillämpas inte för

text: den som erbjuds eller tilldelas arbete inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan genom sådan anställning som avses i

text: 2 kap. 31 § andra stycket 1

text: och som han eller hon hade före ikraftträdandet,

text: den som tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan genom sådan utbildning som avses i

text: 2 kap. 31 § andra stycket 2

text: och som han eller hon antagits till före ikraftträdandet,

text: den som tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program som påbörjats före ikraftträdandet.

text: Den upphävda bestämmelsen i

text: 2 kap. 33 §

text: gäller dock fortfarande för registerutdrag som har lämnats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 2 kap. 33 §, rubr. närmast före 2 kap. 32, 33 §§; nuvarande 2 kap. 32 § betecknas 2 kap. 33 §; ändr. 2 kap. 17, 21, 31, 34 §§, den nya 2 kap. 33 §, rubr. närmast före 2 kap. 31 §; nya 2 kap. 22 c, 32 §§, rubr. närmast före den nya 2 kap. 33 §

rpubl:andrar: ändr. 20 kap. 1 §; nya 20 kap. 3 a, 4 a, 33 a, 33 b §§, rubr. närmast före 20 kap. 33 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2022.

text: De nya bestämmelserna i

text: 26 kap. 14 b §

text: första-

text: tredje styckena

text: och

text: 14 c

text: § första och

text: andra styckena

text: tillämpas inte i fråga om ett godkännande av en enskild som huvudman eller ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem som har meddelats före ikraftträdandet. Statens skolinspektion eller den kommun som har meddelat ett sådant godkännande eller beslut om rätt till bidrag ska i stället återkalla godkännandet eller beslutet, om utbildningen eller verksamheten inte har startat senast två år efter det att lagen har trätt i kraft eller utbildningen eller verksamheten i annat fall inte har bedrivits under denna period. Detsamma gäller om huvudmannen startat eller återupptagit verksamheten efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna men därefter gjort ett uppehåll och inte bedrivit verksamheten under en sammanhängande tid av två år. Om det endast är en del av utbildningen vid en viss skolenhet som omfattas av ett godkännande och som inte har startat eller inte längre bedrivs, får återkallelsen av godkännandet avse denna del av utbildningen. Om det finns särskilda skäl får Skolinspektionen eller den kommun som har meddelat ett godkännande eller ett beslut om bidrag avstå från att återkalla godkännandet eller beslutet. Ett beslut om återkallelse får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid prövning i domstol av beslut meddelade före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 26 kap. 10, 15, 17, 18 §§, 28 kap. 2, 5 §§, rubr. närmast före 26 kap. 18 §; nya 26 kap. 14 a, 14 b, 14 c, 16 a, 16 b, 16 c, 16 d §§, rubr. närmast före 26 kap. 16 a §

text: Denna lag träder i kraft den 15 juli 2022.

text: Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: För utbildning i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025. För kommunal vuxenutbildning ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om kurser och sammanhållna yrkesutbildningar som har påbörjats före den 1 juli 2025.

text: Lag (2022:1319).

text: Utbildning inom gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå som har påbörjats före den 1 juli 2025 ska dock efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter den 30 juni 2025.

text: Lag (2022:1317).

text: Den som har påbörjat utbildning inom gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå eller kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå före den 1 juli 2025 får senast den 30 juni 2030 genomgå prövning inom kommunal vuxenutbildning enligt bestämmelserna i

text: 20 kap. 40 §

text: i den äldre lydelsen. Prövning i en kurs får då göras bara hos en huvudman som erbjuder utbildning i ett ämne på en nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller.

text: Lag (2022:1317).

text: En gymnasieexamen enligt

text: 16 kap.

text: 28 §§

text: och en gymnasieingenjörsexamen enligt

text: 17 a kap. 15 §

text: som utfärdas efter den 30 juni 2025 får, utöver betyg i ämnen, innehålla betyg som satts på kurser enligt de äldre bestämmelserna.

text: Om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå eller kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före den 1 juli 2030 omfatta bara lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått godkänt betyg på.

text: Lag (2022:1317).

text: Om en elev har fått betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå eller kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne efter den 30 juni 2030 ersätta betyget på kursen. Detta gäller dock endast om den aktuella kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av betyget i ämnet.

text: Lag (2022:1317).

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023.

text: De nya bestämmelserna i

text: 25 kap. 2 a §

text: tillämpas inte på den som vid ikraftträdandet är folkbokförd där det redan bedrivs sådan pedagogisk omsorg som avses i

text: 25 kap. 2 §

text: En enskild som vid ikraftträdandet är huvudman för en befintlig pedagogisk omsorg och enligt beslut av kommunen har rätt till bidrag enligt

text: 25 kap. 10 §

text: i den äldre lydelsen ska anses vara godkänd som huvudman enligt

text: 25 kap. 10 §

text: i den nya lydelsen.

rpubl:andrar: ändr. 25 kap. 1, 2, 7, 10, 11 §§, 26 kap. 4, 14 §§, 28 kap. 5 §, rubr. närmast efter 25 kap. 9 §; nya 25 kap. 2 a, 10 a, 10 b, 10 c §§

text: Lagen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas höstterminen 2023.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som påbörjats före höstterminen 2023.

text: Denna lag träder i kraft den 2 juli 2022.

text: De nya bestämmelserna i

text: 10 kap.

text: 31 a

text: och

text: 31 b §§

text: och

text: 11 kap.

text: 30 a

text: och

text: 30 b §§

text: och bestämmelserna i

text: 3 kap. 7 §

text: 9 kap. 17 §

text: 10 kap. 35 §

text: 11 kap. 34 §

text: 15 kap. 33 §

text: och

text: 28 kap. 12 §

text: i den nya lydelsen tillämpas första gången för utbildning som bedrivs efter den 1 juli 2023.

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 7 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 35 §, 11 kap. 34 §, 15 kap. 33 §, 28 kap. 12 §, 29 kap. 26 §; nya 10 kap. 31 a, 31 b §§, 11 kap. 30 a, 30 b §§, rubr. närmast före 10 kap. 31 a §, 11 kap. 30 a §

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 3, 23, 23 b §§, 21 kap. 4, 9 §§; ny 10 kap. 5 a §, rubr. närmast före 10 kap. 5 a §

text: Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2023.

rpubl:andrar: nuvarande 8 kap. 12 a § betecknas 8 kap. 12 b §; ändr. 8 kap. 12 §, rubr. närmast före 8 kap. 12 a § sätts närmast före 8 kap. 12 b §; nya 8 kap. 12 a, 14 a, 14 b, 14 c §§, rubr. närmast före 8 kap. 12 a, 14 a §§

rpubl:andrar: ändr. 20 kap. 42, 43, 44 §§; ny 20 kap. 7 a §, rubr. närmast före 20 kap. 7 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2022.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 28 kap. 11 §, rubr. närmast före 28 kap. 11 §; ändr. 4 kap. 3, 4, 8 §§, 5 kap. 1, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 14, 17, 18, 19 , 20 , 21, 22, 23 §§, 26 kap. 10 §, 28 kap. 1, 2, 9 §§, rubr. närmast före 4 kap. 8 §, 5 kap. 6, 13, 21 §§, rubr. närmast efter 28 kap. 1 §, 28 kap. 11 §; nya 4 kap. 6 a §, 5 kap. 4 a, 4 b, 4 c, 4 d, 4 e, 21 a §§, 26 kap. 3 a, 3 b §§, rubr. närmast före 4 kap. 6 a §, 5 kap. 21 a §

text: Denna lag träder i kraft den 2 januari 2023.

text: För en enskild som före ikraftträdandet har fått ett godkännande som huvudman för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, fritidshem, gymnasieskola eller gymnasiesärskola gäller föreskrifterna i

text: 1 kap. 7 § andra stycket första meningen

text: och

text: 2 kap. 5 § femte stycket

text: i den äldre lydelsen i stället för föreskrifterna i

text: 1 kap. 7 a §

text: och

text: 2 kap. 5 § femte stycket

text: i den nya lydelsen, om huvudmannen senast den 1 juli 2023 anmäler till tillsynsmyndigheten att verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Huvudmannen behöver inte ange vilken konfessionell inriktning det är fråga om. Från och med att en sådan anmälan har inkommit till tillsynsmyndigheten ska bestämmelserna i

text: 1 kap.

text: 7 b

text: 7 d §§

text: tillämpas på verksamheten.

rpubl:andrar: nuvarande 2 kap. 5 b, 5 c, 5 d §§ betecknas 2 kap. 6 b, 5 d, 5 e §§; ändr. 1 kap. 3, 7 §§, 2 kap. 5, 5 a §§, den nya 2 kap. 5 e §, 26 kap. 3, 4, 14 §§; nya 1 kap. 7 a, 7 b, 7 c, 7 d §§, 2 kap. 5 b, 5 c §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2023.

text: Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter den 31 december 2024 när det gäller kommunal vuxenutbildning och i fråga om utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025 när det gäller gymnasieskolan.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före den 1 januari 2025 när det gäller kommunal vuxenutbildning och för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 när det gäller gymnasieskolan.

rpubl:andrar: nuvarande 15 kap. 8 a § betecknas 15 kap. 8 b §; ändr. 2 kap. 5, 5 d §§, 15 kap. 1, 30 §§, 16 kap. 42, 50 §§, 17 kap. 23 §, 20 kap. 16, 19 d, 21 §§, 24 kap. 12 §, 28 kap. 12 §, rubr. närmast före 15 kap. 4 §, rubr. närmast före 15 kap. 8 a § sätts närmast före den nya 15 kap. 8 b §; nya 2 kap. 2 a, 2 b §§, 15 kap. 8 a, 30 a, 30 b, 31 a, 32 a §§, 20 kap. 6 a, 6 b, 16 a, 16 b, 21 a §§, 23 kap. 21 a §, rubr. närmast före 2 kap. 2 a §,15 kap. 32 a §, 20 kap. 6 a, 21 a §§

text: Bestämmelserna om urval i

text: 9 kap. 17 §

text: 10 kap. 35 §

text: och

text: 11 kap. 34 §

text: tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas höstterminen 2024.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2023 i fråga om

text: 7 kap. 11 c §

text: och

text: 28 kap. 16 §

text: , den 1 juli 2024 i fråga om

text: 3 kap.

text: och

text: 4 b §§

text: och

text: 29 kap. 28 a §

text: och i övrigt den 2 juli 2023.

rpubl:andrar: ändr. p 3, 4, 5, 7, 8 ikrafttr.- och övergångsbest. till 2022:147

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2025.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för sammanhållna yrkesutbildningar som har påbörjats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. p 3 ikrafttr.- och övergångbest. till 2022:147

text: Denna lag träder i kraft den 15 juli 2023.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025.

text: Utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 ska dock efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter den 30 juni 2025.

text: En elev som har påbörjat sin utbildning på hantverksprogrammet före den 1 juli 2025 ska, i stället för rätten att fullfölja utbildningen enligt

text: 16 kap. 40 §

text: , ha rätt att fullfölja utbildningen på motsvarande nya studieväg hos den huvudman där eleven påbörjade utbildningen. Om den nya motsvarande studievägen inte anordnas hos den huvudman där eleven påbörjade utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja den motsvarande nya studievägen hos en annan huvudman som anordnar utbildningen.

text: Ett godkännande enligt

text: 2 kap. 5 §

text: som avser hantverksprogrammet i gymnasieskolan ska upphöra att gälla för utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. För utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025 ska godkännandet upphöra att gälla senast den 30 juni 2030.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om att en enskild huvudman, vars godkännande upphör att gälla enligt denna punkt, efter anmälan till Statens skolinspektion ska anses ha ett godkännande för viss inriktning inom frisör- och stylistprogrammet.

text: För utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025 ska en enskild huvudman som har ett godkännande enligt

text: 2 kap. 5 §

text: avseende programmet för administration, handel och varuhantering i anpassade gymnasieskolan i stället anses ha ett godkännande för programmet för handel och service.

text: 2 kap. 5 §

text: avseende programmet för fastighet, anläggning och byggnation i anpassade gymnasieskolan i stället anses ha ett godkännande för programmet för fastighet och byggnation.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från avgifter enligt

text: 2 kap. 5 d §

text: . Sådana föreskrifter får avse undantag från avgiften för enskilda huvudmän vars godkännande upphör att gälla enligt denna punkt och som behöver ansöka om ett nytt godkännande som huvudman för att kunna fortsätta bedriva motsvarande utbildning.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 1, 34 §§, 28 kap. 3 §, rubr. närmast före 2 kap. 34 §; nya 2 kap. 34 a, 34 b, 34, c, 34 d §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2024.

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 19 §

text: och

text: 18 kap. 19 §

text: i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: För utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 gäller

text: 15 kap. 19 §

text: och

text: 18 kap. 19 §

text: i den äldre lydelsen.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2024.

text: Lagen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas höstterminen 2024.

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 4 §, 12 kap. 4 §, 13 kap. 4 §

rpubl:andrar: nuvarande 20 kap. 7 a, 8 §§ betecknas 20 kap. 8, 8 a §§; ändr. 1 kap. 3 §, 9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 §, 13 kap. 10 §, 15 kap. 17 §, 18 kap. 17 §, 20 kap. 7 §, rubr. närmast före 20 kap. 7 §, rubr. närmast före nuvarande 20 kap. 7 a, 8 §§ sätts närmast före nya 20 kap. 8, 8 a §§; nya 20 kap. 7 a, 7 b §§, rubr. närmast före 20 kap. 7 a, 7 b §§

rpubl:andrar: ändr. 7 kap. 17 §, 10 kap. 1, 4, 6 §§, 12 kap. 1, 4 §§, 13 kap. 1, 4 §§, 21 kap. 3, 4 §§, 23 kap. 4 §, rubr närmast före 23 kap. 12 §; nya 10 kap. 23 g, 23 h, 23 i §§, 12 kap. 23 a §, 13 kap. 21 c §, 16 kap. 15 a §, 23 kap. 12 a, 12 b §§, rubr. närmast före 10 kap. 23 g §, 12 kap. 23 a §, 13 kap. 21 c §

text: För utbildning i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan som har påbörjats före ikraftträdandet samt för kurser och sammanhållna yrkesutbildningar inom kommunal vuxenutbildning som har påbörjats före detta datum gäller

text: 20 kap. 36 §

text: och

text: 21 kap. 9 §

text: i den äldre lydelsen.

text: Utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet ska dock efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 2 kap. 36 §; ändr. 22 kap. 3 §, 23 kap. 2, 4 §§, rubr. närmast före 2 kap. 35 §; nya 2 kap.24 a, 24 b, 24 c, 24 d §§, 23 kap. 8 a §, rubr. närmast före 2 kap. 24 a, 24 b, 24 c, 24 d §§, 23 kap. 8 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2026.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 12 j §

text: i den nya lydelsen tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som bedrivs efter den 31 december 2027. I övrigt tillämpas lagen första gången på utbildning och annan verksamhet som bedrivs efter den 30 juni 2028.

text: /Upphör att gälla U:2027-01-01/ Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning och annan verksamhet som bedrivs före den 1 juli 2028, med undantag för bestämmelserna i

text: 3 kap. 12 j §

text: i den äldre lydelsen som gäller för utbildning och annan verksamhet som bedrivs före den 1 januari 2028.

text: /Träder i kraft I:2027-01-01/ Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning och annan verksamhet som bedrivs före den 1 juli 2028, med undantag för bestämmelserna i

text: 3 kap. 12 j §

text: i den äldre lydelsen som gäller för utbildning och annan verksamhet som bedrivs före den 1 januari 2028. I stället för den upphävda

text: 9 kap. 22 §

text: gäller att den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag.

text: Lag (2026:716).

text: En elev som har gått i förskoleklassen läsåret 2027/28 ska i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan börja direkt i årskurs 2. En elev som i någon av dessa skolformer höstterminen 2028 skulle ha börjat i årskurs 2 eller en högre årskurs ska i stället börja i en årskurs som överstiger den årskursen med ett år. Detta gäller dock inte om annat beslutas i fråga om vilken årskurs eleven ska gå med stöd av undantagsbestämmelser i

text: skollagen

text: eller anslutande föreskrifter.

text: Ett godkännande av en enskild som huvudman för förskoleklass ska upphöra att gälla den 1 juli 2028. Ett godkännande av en enskild som huvudman för viss utbildning i grundskolan eller anpassade grundskolan enligt

text: 2 kap. 5 §

text: i den äldre lydelsen gäller som ett godkännande enligt

text: 2 kap. 5 §

text: i den nya lydelsen för årskurser som överstiger årskurserna i det befintliga godkännandet med ett år. Ett godkännande för årskurs 1 i grundskolan eller anpassade grundskolan enligt

text: 2 kap. 5 §

text: i den äldre lydelsen gäller, förutom som ett godkännande för årskurs 2, även som ett godkännande för den nya årskursen 1 enligt

text: 2 kap. 5 §

text: i den nya lydelsen. Statens skolinspektion får fatta beslut om godkännanden i enlighet med

text: 2 kap. 5 §

text: i den nya lydelsen med nya årskursbeteckningar, som ersätter befintliga beslut.

text: Bestämmelsen i

text: 3 kap. 12 j § första stycket

text: i den äldre lydelsen gäller fortfarande i fråga om överlämning av uppgifter om en elev som har tagits emot i förskoleklassen läsåret 2027/28.

text: Ett beslut som har fattats enligt

text: 3 kap. 14 a §

text: i den äldre lydelsen gäller som ett beslut enligt

text: 3 kap. 14 a §

text: i den nya lydelsen. Ett sådant beslut behöver inte anmälas på nytt till Statens skolverk.

text: Ett tillstånd att använda färdighetsprov i musik i förskoleklassen enligt de upphävda bestämmelserna i

text: 9 kap. 6 a §

text: gäller som ett tillstånd att använda färdighetsprov i musik i årskurs 1 i grundskolan enligt

text: 10 kap. 9 a §

text: i den nya lydelsen.

text: Ett tillstånd att använda färdighetsprov i musik i årskurs 1, 2 eller 3 i grundskolan enligt

text: 10 kap. 9 a §

text: i den äldre lydelsen gäller som ett tillstånd att använda färdighetsprov i musik enligt

text: 10 kap. 9 a §

text: i den nya lydelsen i årskurs 2, 3 eller 4.

text: En huvudman som har tillstånd att använda färdighetsprov i musik i grundskolan enligt åttonde eller nionde punkten och som läsåret 2027/28 har tagit emot en elev i förskoleklassen efter färdighetsprov i musik enligt de upphävda bestämmelserna i

text: 9 kap. 6 a §

text: , får inte använda färdighetsprov som villkor för att eleven ska få fortsätta sin utbildning vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp.

text: För elever som har tagits emot i förskoleklassen läsåret 2027/28 gäller

text: 10 kap. 31 §

text: och

text: 11 kap. 30 §

text: i den äldre lydelsen.

text: För elever som höstterminen 2028 påbörjar årskurs 2 eller en högre årskurs i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan gäller

text: 10 kap. 5 § första stycket

text: 11 kap. 7 § första stycket

text: 12 kap. 5 § första stycket

text: och

text: 13 kap. 5 § första stycket

text: i den äldre lydelsen.

text: Bestämmelsen i

text: 29 kap. 14 § första stycket

text: i den äldre lydelsen gäller fortfarande för uppgifter som hänför sig till förskoleklassen.

text: Lagen tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som bedrivs efter den 30 juni 2028.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning och annan verksamhet som bedrivs före den 1 juli 2028.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2026.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 12 j §

text: 20 kap.

text: 8 a

text: och

text: 33 §§

text: och

text: 28 kap. 12 §

text: i den nya lydelsen och bestämmelserna i de nya

text: 20 kap.

text: 31 a

text: 31 b

text: 33 a

text: och

text: 33 b §§

text: tillämpas första gången i fråga om den som tas emot till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare för första gången efter den 31 december 2025.

text: För den som har tagits emot till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare före ikraftträdandet gäller rätten att delta i utbildningen i tre år från och med ikraftträdandet. Huvudmannen ska besluta om att förlänga den tid som personen har rätt att delta i utbildningen, om tidsperioden inte har löpt ut och personen med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl.

text: Den som har tagits emot till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare före ikraftträdandet har rätt att fullfölja utbildningen enligt

text: 20 kap. 9 § första stycket

text: inom ramen för de tidsperioder som anges i 3. Huvudmannen får dock när som helst besluta att utbildningen för en sådan elev ska upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller av annan anledning inte gör tillfredsställande framsteg.

text: Den som har tagits emot till kommunala vuxenutbildning i svenska för invandrare före ikraftträdandet och vars utbildning har upphört enligt 4 eller som frivilligt avbrutit utbildningen ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det och det kan ske inom ramen för de tidsperioder som anges i 3.

text: Beslut får överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

text: förlängning av rätten till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt 3,

text: upphörande av utbildningen för en elev i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt 4, eller

text: att på nytt bereda kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt 5.

text: Ett sådant beslut ska fattas för högst sex månader åt gången. De förutsättningar som gäller för ett beslut om förlängning enligt

text: första stycket

text: gäller också för ett förnyat beslut om förlängning. Den längsta totala tid en person kan ha rätt till förlängning är tre år.

text: Ett sådant beslut får överklagas endast av eleven eller den sökande.

rpubl:andrar: nuvarande 20 kap. 33 a, 33 b §§ betecknas 20 kap. 33 c, 33 d §§; ändr. 3 kap. 12 j §, 20 kap. 1, 8 a, 9, 28, 29, 33 §§, 24 kap. 12 §, 28 kap. 12 §, rubr. närmast före 20 kap. 33 a sätts närmast före den nya 20 kap. 33 c §; nya 20 kap. 9 a, 31 a, 31 b, 33 a, 33 b §§, rubr. närmast före 20 kap. 33 a, 33 b §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juni 2026.

text: Den äldre lydelsen av

text: 29 kap. 3 §

text: gäller för en utlänning som avses i

text: 29 kap. 2 § andra stycket 6

text: som har påbörjat utbildning i gymnasieskola, anpassad gymnasieskola eller kommunal vuxenutbildning före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: nuvarande 24 kap. 10 § betecknas 24 kap. 10 b §; ändr. 20 kap. 11 d, 20 c §§, 24 kap. 1 §; nya 24 kap. 10, 10 a §§, rubr. närmast före 24 kap. 10, 10 a, 10 b §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2027.

text: För den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven verksamhet gäller

text: 29 kap. 14 § skollagen

text: i den äldre lydelsen för förhållanden som är hänförliga till tiden före ikraftträdandet.

text: Under 2027 och 2028 ska bestämmelserna i

text: 29 kap. 16 f §

text: tillämpas även på sådana juridiska personer som är godkända som enskilda huvudmän inom skolväsendet men som inte omfattas av

text: 2 kap. 3 a § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 41 §, 11 kap. 40 §, 14 kap. 18 §, 15 kap. 34 §, 18 kap. 37 §, 29 kap. 1, 14, 18 §§, p 3 ikrafttr.- och övergångsbest. till 2025:729; nya 29 kap. 15, 16, 16 a , 16 b , 16 c , 16 d , 16 e ,16 f §§, rubr. närmast före 29 kap. 15 §

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 2026.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: och

text: 12 j §§

text: och

text: 26 a kap. 6 §

text: i den nya lydelsen och de nya

text: 3 kap.

text: 12 k

text: och

text: 12 l §§

text: tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som bedrivs efter den 31 december 2026.

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 1, 12 j §§, 26 a kap. 6 §; nya 3 kap. 12 k, 12 l §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2026 och tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som bedrivs efter den 31 december 2027. Under 2027 tillämpas den tidigare lydelsen av

text: 12 k §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 5 §, 6 kap. 1, 2, 10, 12 §§, rubr. närmast före 6 kap. 10 §; ny 6 kap.10 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 1 §, rubr. närmast före 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 §, 16 kap. 17 §, 17 kap. 6 §, 17 a kap. 7 §; ny 2 kap. 12 a §, rubr. närmast före 2 kap. 12 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2026.

text: Bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: och

text: 12 §§

text: i deras nya lydelser tillämpas även för utbildning i förskoleklassen som enligt punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: bedrivs till och med den 30 juni 2028.

text: Bestämmelserna i

text: 5 kap. 13 c §

text: i den nya lydelsen tillämpas till och med den 30 juni 2028 även för elever i grundskolans och specialskolans årskurs 7.

rpubl:andrar: upph. 5 kap. 4 d §; nuvarande 5 kap. 4, 4 e, 21 a §§ betecknas 5 kap. 3 a, 4 d, 13 b §§, rubr. närmast före 5 kap. 21 a § sätts närmast före 5 kap. 13 b §; ändr. 5 kap. 1, 2, 3, 4 d, 5, 6, 7, 12, 13, 14, 15, 24 §§, 21 kap. 3 §, 22 kap. 1 §, 28 kap. 9 §, rubr. närmast före 5 kap. 5 §; nya 5 kap. 4, 5 a, 5 b, 13 a, 13 c, 13 d, 13 e, 13 f, 13 g, 13 h §§, 22 kap. 6 a, 8 a §§, 23 kap. 12 c §, rubr. närmast före 5 kap. 5 b, 13 c §§

text: Denna lag träder i kraft den 2 juli 2028.

text: Lagen tillämpas första gången i fråga om

text: utbildning som påbörjas höstterminen 2028 i årskurs 1-8 i grundskolan och anpassade grundskolan, i årskurs 1-9 i specialskolan samt i sameskolan,

text: utbildning som påbörjas höstterminen 2028 första året i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan, och

text: utbildning som påbörjas höstterminen 2028 på introduktionsprogram i gymnasieskolan och på vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 36 §

text: 16 kap.

text: och

text: 30 §§

text: 17 kap.

text: och

text: 12 §§

text: och

text: 22 kap. 13 §

text: i den nya lydelsen ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning i gymnasieskolan som påbörjas efter den 30 juni 2031.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för årskurs 9 och 10 i grundskolan och anpassade grundskolan, för årskurs 10 och 11 i specialskolan, för andra och tredje året i gymnasieskolan och för andra, tredje och fjärde året i anpassade gymnasieskolan för läsåret 2028/29, för årskurs 10 i grundskolan och anpassade grundskolan, för årskurs 11 i specialskolan, för tredje året i gymnasieskolan och för tredje och fjärde året i anpassade gymnasieskolan för läsåret 2029/30 samt för fjärde året i anpassade gymnasieskolan för läsåret 2030/31.

text: Äldre bestämmelser gäller även fortfarande för utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan och på vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år som har påbörjats före höstterminen 2028.

text: De upphävda bestämmelserna i

text: 16 kap.

text: 34 §§

text: gäller fortfarande för utbildning som påbörjas före den 1 juli 2031.

text: Utbildning i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan som har påbörjats före höstterminen 2028 men som inte har slutförts inom den tid som anges i punkten fyra ska fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas höstterminen 2028.

text: För elever som har påbörjat sin utbildning i grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan före höstterminen 2028 och som fullföljer den senare än det nionde året, när det gäller grundskolan eller anpassade grundskolan, eller tionde året, när det gäller specialskolan, efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten, eller som har avslutat grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan enligt äldre bestämmelser men ansöker till utbildning på gymnasieskolan som påbörjas höstterminen 2031 eller senare, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om hur betyg som har satts enligt äldre bestämmelser ska hanteras vid tillämpningen av de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas höstterminen 2028.

text: För elever som har påbörjat sin utbildning i gymnasieskolan före höstterminen 2028, och som fullföljer den senare än tre år från det att den påbörjades får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela

text: föreskrifter om hur betyg som har satts enligt äldre bestämmelser ska hanteras vid tillämpning av de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas höstterminen 2028 och

text: övriga föreskrifter som kan behövas vid tillämpning av de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas höstterminen 2028. 2026:1244

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2030.

text: Lagen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2031.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2031 2026:1245

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2031.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå som har påbörjats före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 2010:800 i lydelse enligt SFS 2026:1431

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Skolväsendet

text: Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt

text: 2 kap.

text: 6 §§

text: förskola,

text: grundskola,

text: anpassad grundskola,

text: specialskola,

text: sameskola,

text: gymnasieskola,

text: anpassad gymnasieskola, och

text: kommunal vuxenutbildning.

text: Skolväsendet omfattar skolformerna

text: I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer.

text: Lag (2025:729).

text: Vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet

text: I denna lag finns även bestämmelser om vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. För sådan verksamhet gäller gemensamma bestämmelser i denna lag endast om det anges särskilt.

text: Definitioner

text: distansundervisning

text: : interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid,

text: elev

text: : den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan,

text: fjärrundervisning

text: : interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte i tid,

text: fristående fritidshem

text: : sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i

text: 2 kap. 7 § andra stycket

text: fristående förskola

text: : förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola,

text: fristående skola

text: : skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, anpassad gymnasieskola eller sådant fritidshem som avses i

text: 2 kap. 7 § första stycket

text: förskoleenhet

text: : av huvudman för förskola organiserad enhet som om-fattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad,

text: konfessionell inriktning

text: : inriktning på verksamhet som innebär att det där förekommer konfessionella inslag,

text: konfessionella inslag

text: : bekännande eller förkunnande inslag som tillhör en viss religion och som initieras och genomförs av huvudmannen eller på dennes uppdrag,

text: lovskola

text: : undervisning inom grundskolan som anordnas enligt denna lag under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever,

text: lärobok

text: : tryckt läromedel, med eller utan digitala komponenter,

text: läromedel

text: : helt eller delvis tryckt eller digitalt verk som är avsett att användas i undervisningen, som överensstämmer med relevanta delar av tillämplig kurs-, ämnes- eller ämnesområdesplan och läroplanen, och som är utgivet av någon som bedriver utgivningsverksamhet av professionell art,

text: lärverktyg

text: : läroböcker, andra läromedel och andra tryckta eller digitala verk samt utrustning och material som används i undervisningen,

text: skolenhet

text: : av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad,

text: undervisning

text: : processer som på lektioner eller vid andra lärtillfällen leds av lärare eller förskollärare mot mål som anges i förordningar och andra författningar som ansluter till denna lag och som syftar till utveckling och lärande genom att barn eller elever inhämtar och utvecklar kunskaper och värden, och

text: utbildning

text: : verksamhet som bedrivs av en huvudman enligt denna lag inom vilken barn eller elever deltar i undervisning och andra aktiviteter.

text: Lag (2025:729).

text: I denna lag avses med

text: distansundervisning

text: elev

text: fjärrundervisning

text: fristående fritidshem

text: : sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket,

text: fristående förskola

text: fristående skola

text: : skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, anpassad gymnasieskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första stycket,

text: förskoleenhet

text: : av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad,

text: konfessionell inriktning

text: konfessionella inslag

text: lovskola

text: lärobok

text: läromedel

text: lärverktyg

text: skolenhet

text: undervisning

text: : processer som på lektioner eller vid andra lärtillfällen bestäms och leds av lärare eller förskollärare, och som syftar till barns eller elevers utveckling och lärande mot mål som anges i denna lag samt i förordningar och andra författningar som ansluter till lagen, genom att lärarna och förskollärarna förmedlar och förankrar kunskaper och värden hos barnen och eleverna, och

text: utbildning

text: : verksamhet som bedrivs av en huvudman enligt denna lag inom vilken barn eller elever deltar i undervisning och andra aktiviteter. Lag (2026:1242).

text: I denna lag avses med

text: Syftet med utbildningen inom skolväsendet

text: Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.

text: I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.

text: Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare.

text: Utbildningen inom skolväsendet syftar till att förmedla och förankra kunskaper och värden hos barn och elever. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.

text: I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig ut- bildningen.

text: Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Lag (2026:1242).

text: Utformningen av utbildningen

text: Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor.

text: Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna.

text: Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet.

text: Lag (2026:1096).

text: Rektorn beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet begränsas till samtliga de partier som är representerade i antingen riksdagen, vald församling i en eller flera kommuner eller i Europaparlamentet.

text: Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval än som anges i

text: första stycket

text: , om urvalet sker på en annan objektiv grund.

text: Om ett begränsat antal politiska partier har bjudits in till en skola enligt första eller

text: andra stycket

text: behöver inte andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier.

text: Lag (2017:1112).

text: Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell.

text: Undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem ska vara icke-konfessionell.

text: Lag (2022:1088).

text: Om huvudmannen för en fristående skola, en fristående förskola eller ett fristående fritidshem har fått godkännande att bedriva utbildningen med konfessionell inriktning, får andra aktiviteter i utbildningen än undervisningen ha en sådan inriktning, med de begränsningar som följer av

text: 7 b

text: och

text: 7 c §§

text: Lag (2022:1088).

text: I en utbildning med konfessionell inriktning får undantag från det som anges i

text: 5 § tredje stycket

text: om att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet enbart göras för konfessionella inslag.

text: Deltagandet i konfessionella inslag ska alltid vara frivilligt. Huvudmannen ska försäkra sig om att vårdnadshavare och barn eller elever är införstådda med detta.

text: Ett konfessionellt inslag ska avgränsas från andra aktiviteter i utbildningen. Om det i undantagsfall inte är möjligt att avgränsa ett konfessionellt inslag från en annan aktivitet i utbildningen utan att syftet med aktiviteten går förlorat, får det konfessionella inslaget ingå i aktiviteten. Om ett barn eller en elev inte vill delta i en aktivitet där ett konfessionellt inslag ingår ska barnet eller eleven erbjudas att ta del i en likvärdig aktivitet som inte innehåller sådana inslag.

text: Lag (2022:1088).

text: Vid fristående förskolor med konfessionell inriktning får konfessionella inslag endast förekomma i begränsad omfattning och vid sådana tillfällen som huvudmannen skriftligen har informerat barnens vårdnadshavare om.

text: Vid fristående skolor och fristående fritidshem med konfessionell inriktning får konfessionella inslag endast förekomma vid sådana tillfällen som huvudmannen skriftligen har informerat om. Sådan information ska lämnas till barnets vårdnadshavare, och i mellanstadiet och i högstadiet, även till eleven. I gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska informationen lämnas till eleven och elevens vårdnadshavare.

text: Lag (2022:1315).

text: vilka konfessionella inslag som kan förekomma och när de kan förekomma,

text: vilken likvärdig aktivitet utan konfessionella inslag som erbjuds som ett alternativ till en aktivitet där sådana inslag ingår enligt

text: 7 b § tredje stycket

text: , och

text: en påminnelse om att deltagande i konfessionella inslag är frivilligt enligt

text: 7 b § andra stycket

text: Lag (2022:1088).

text: Information enligt

text: 7 c §

text: ska innehålla uppgifter om

text: Lika tillgång till utbildning

text: Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i denna lag.

text: I

text: diskrimineringslagen (2008:567)

text: finns bestämmelser som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder.

text: Lag (2014:960).

text: Likvärdig utbildning

text: Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas.

text: Särskild hänsyn till barnets bästa

text: I all utbildning och annan verksamhet enligt denna lag som rör barn ska barnets bästa vara utgångspunkt. Med barn avses varje människa under 18 år.

text: Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. Barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad.

text: Läroplan

text: För varje skolform och för fritidshemmet ska gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i denna lag. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för en viss skolform eller för fritidshemmet meddela föreskrifter om utbildningens värdegrund och uppdrag samt om mål och riktlinjer för utbildningen på annat sätt än genom en läroplan.

text: För varje skolform och för fritidshemmet ska en läroplan gälla som utgår från bestämmelserna i denna lag. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Läroplanerna för grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan ska också innehålla kursplaner och fördelningar av undervisningstiden (

text: timplaner

text: Regeringen får meddela föreskrifter om de delar av läroplanerna för grundskolan och anpassade grundskolan som innehåller timplaner.

text: I 10 kap. 8 §, 11 kap. 11 §, 12 kap. 8 § och 13 kap. 8 § finns bestämmelser om kursplaner för grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om läroplaner i övrigt. Lag (2026:1243).

text: Lagens innehåll

text: inledande bestämmelser (

text: 1 kap.

text: huvudmän och ansvarsfördelning (

text: 2 kap.

text: barns och elevers utveckling mot målen (

text: 3 kap.

text: kvalitet och inflytande (

text: 4 kap.

text: trygghet och studiero (

text: 5 kap.

text: åtgärder mot kränkande behandling (

text: 6 kap.

text: säkerhetsarbete i brottsförebyggande syfte (

text: 6 a kap.

text: skolplikt och rätt till utbildning (

text: 7 kap.

text: förskolan (

text: 8 kap.

text: grundskolan (

text: 10 kap.

text: anpassade grundskolan (

text: 11 kap.

text: specialskolan (

text: 12 kap.

text: sameskolan (

text: 13 kap.

text: fritidshemmet (

text: 14 kap.

text: gymnasieskolan (15-

text: 17 a kap.

text: anpassade gymnasieskolan (18 och

text: 19 kap.

text: kommunal vuxenutbildning (

text: 20 kap.

text: fjärrundervisning i vissa skolformer (

text: 21 kap.

text: distansundervisning i vissa skolformer (

text: 22 kap.

text: entreprenad och samverkan (

text: 23 kap.

text: särskilda utbildningsformer (

text: 24 kap.

text: annan pedagogisk verksamhet (

text: 25 kap.

text: tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (

text: 26 kap.

text: behandling av personuppgifter (

text: 26 a kap.

text: Skolväsendets överklagandenämnd och Lärarnas ansvarsnämnd (

text: 27 kap.

text: överklagande (

text: 28 kap.

text: ), och

text: övriga bestämmelser (

text: 29 kap.

text: Lag (2025:729).

text: Lagen är uppdelad i följande kapitel:

text: 2 kap.

text: Huvudmän och ansvarsfördelning

text: Kapitlets innehåll

text: huvudmän inom skolväsendet (

text: 8 a §§

text: kommuners resursfördelning (

text: 8 b §

text: ledningen av utbildningen (

text: 12 §§

text: lärare och förskollärare (

text: 24 §§

text: skolbibliotek (

text: 24 a

text: 24 d §§

text: elevhälsa (

text: 28 §§

text: studie- och yrkesvägledning (

text: och

text: 30 §§

text: registerkontroll av personal (

text: 33 §§

text: nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare inom skolväsendet och annan kompetensutveckling (

text: 34 d §§

text: ), och

text: lokaler och utrustning (

text: 35 §

text: Lag (2024:1074).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: huvudmän inom skolväsendet (2-8 a §§ ),

text: kommuners resursfördelning (8 b § ),

text: ledningen av utbildningen (9-12 §§ ),

text: lärare och förskollärare (12 a-24 §§ ),

text: skolbibliotek (24 a-24 d §§ ),

text: elevhälsa (25-28 §§ ),

text: studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§ ),

text: registerkontroll av personal (31-33 §§ ),

text: nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare inom skolväsendet och annan kompetensutveckling (34-34 d §§ ), och

text: lokaler och utrustning (35 § ). Lag (2026:1097).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Huvudmän inom skolväsendet

text: Kommuner

text: Kommuner är huvudmän för förskola, grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, anpassad gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning och fritidshem, om inte annat följer av

text: 4 §

text: I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: till de övriga nämnderna.

text: För en sådan nämnd som avses i

text: andra stycket

text: gäller det som är föreskrivet om nämnder i

text: kommunallagen (2017:725)

text: Lag (2025:729).

text: Samverkan mellan kommuner

text: Varje kommun ska samverka med minst två andra kommuner om uppgifter i gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning. Samverkan ska ske genom ett avtal (

text: primärt samverkansavtal

text: ). Även samverkan som sker på annan liknande grund anses som primärt samverkansavtal. De samverkande kommunerna bildar ett primärt samverkansområde för utbildningen.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från kravet på samverkan med minst två kommuner med hänsyn till kommunernas geografiska placering. Sådana föreskrifter får ange vad som ska gälla i fråga om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning för kommuner som omfattas av undantaget.

text: Lag (2022:1089).

text: Det primära samverkansavtalet ska avse planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Bestämmelser om vilka utbildningar samverkansavtalet ska omfatta finns i

text: 15 kap. 30 a § första stycket

text: och

text: 20 kap. 16 a § första stycket

text: Bestämmelser om samverkansavtal i andra fall (

text: sekundära samverkansavtal

text: ) finns i

text: 15 kap.

text: 30 a § andra

text: och

text: tredje styckena

text: och i

text: 23 kap.

text: och

text: 23 §§

text: Lag (2022:1089).

text: Regioner

text: En region får vara huvudman för gymnasieskola, anpassad gymnasieskola och kommunal vuxenutbildning i den utsträckning som anges i denna lag.

text: I en region som är huvudman för sådana skolformer som anges i

text: första stycket

text: ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra regionens uppgifter enligt denna lag.

text: För en sådan nämnd som avses i

text: andra stycket

text: kommunallagen (2017:725)

text: Lag (2022:1315).

text: Staten

text: Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan samt för fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller sameskola.

text: Lag (2025:729).

text: Enskilda

text: Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, anpassad gymnasieskola och fritidshem.

text: genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten,

text: har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, och

text: i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen.

text: Godkännande ska lämnas om den enskilde

text: Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga som anges i

text: 5 a § andra stycket

text: bedöms lämpliga. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas.

text: Om ansökan avser gymnasieskola ska utbildningen bidra till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov för att godkännande ska lämnas.

text: För att godkännande ska lämnas krävs, utöver det som anges i andra-fjärde styckena, att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om ansökan avser gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser ansökan grundskola eller anpassad grundskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt.

text: Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet och, i förekommande fall, att utbildningen har en konfessionell inriktning.

text: Lag (2025:729).

text: den verkställande direktören och andra som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten,

text: styrelseledamöter och styrelsesuppleanter,

text: bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag, och

text: personer som genom ett direkt eller indirekt ägande har ett väsentligt inflytande över verksamheten.

text: I fråga om en juridisk person ska prövningen enligt

text: 5 § andra stycket 1

text: sammantaget avse

text: 5 § tredje stycket

text: avse de personer som anges i

text: första stycket

text: och den juridiska personen.

text: Lag (2022:1088).

text: våld, tvång eller hot,

text: diskriminering eller kränkande behandling, eller

text: påverkan som syftar till motarbetande av grundläggande fri- och rättigheter eller det demokratiska styrelseskicket.

text: Lag (2022:1088).

text: En sökande ska inte anses som lämplig enligt

text: 5 § tredje stycket

text: om det finns en risk för att barn eller elever i den verksamhet som ansökan avser kommer att utsättas för

text: En enskild som ansöker enligt

text: 5 §

text: om att bli godkänd som huvudman för en utbildning ska i sin ansökan ange om den sökta verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Den sökande behöver inte ange vilken konfessionell inriktning.

text: Lag (2022:1088).

text: Statens skolinspektion eller den kommun som handlägger ärenden om godkännande av en enskild som huvudman får ta ut en avgift för ansökningar om godkännande enligt

text: 5 §

text: Lag (2022:1089).

text: villkor för godkännande enligt

text: 5 § andra stycket 1

text: och 2 och

text: tredje stycket

text: , samt

text: avgifter för ansökningar hos Statens skolinspektion enligt

text: 5 d §

text: Lag (2022:1088).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

text: bestämmanderätten inte tillkommer enbart en eller flera kommuner eller regioner eller juridiska personer där en kommun eller en region genom ägande eller på annat sätt har ett rättsligt bestämmande inflytande,

text: samverkan mellan en kommun eller en region och en enskild är nödvändig för att verksamheten ska komma till stånd, och

text: det finns särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll eller utformning.

text: Lag (2019:947).

text: För att ett bolag eller en förening, där en kommun eller en region äger aktier eller andelar eller på annat sätt har ett rättsligt inflytande över verksamheten, ska godkännas som huvudman enligt

text: 5 §

text: gäller utöver vad som föreskrivs där att

text: Innan en enskild huvudman startar utbildning inom grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola, anpassad gymnasieskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med grundskola eller anpassad grundskola ska samråd om den kommande verksamheten ske mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Den enskilde huvudmannen ansvarar för att samrådet dokumenteras. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola, ska kommunen ge närliggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet.

text: Lag (2025:729).

text: Enskilda huvudmän ska anmäla förändringar i den krets av personer som avses i

text: 5 a §

text: till den som godkänt den enskilde som huvudman senast en månad efter förändringen.

text: Lag (2022:1088).

text: grundskola,

text: anpassad grundskola,

text: gymnasieskola,

text: anpassad gymnasieskola, eller

text: fritidshem som anordnas vid en skolenhet med grundskola eller anpassad grundskola.

text: Statens skolinspektion handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för

text: Övriga ärenden om godkännande av enskild som huvudman enligt

text: 5 §

text: handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas.

text: Lag (2025:729).

text: Huvudmannens ansvar för utbildningen

text: Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar.

text: Skolchef

text: Huvudmannen ska utse en skolchef som ska biträda huvudmannen med att tillse att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom skolväsendet. Huvudmannen kan utse en skolchef för hela verksamheten eller flera skolchefer för delar av verksamheten.

text: Lag (2018:608).

text: Kommuners resursfördelning

text: Kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov.

text: Lag (2018:608).

text: Ledningen av utbildningen

text: Rektor

text: Det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas.

text: Rektorn ska benämnas på detta sätt. Benämningen ska förbehållas den som har en anställning som rektor.

text: En ställföreträdare får utses för en rektor.

text: Lag (2018:1303).

text: Rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar.

text: Rektorn får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i

text: första stycket

text: , om inte annat anges.

text: Lag (2018:1303).

text: Behörighetskrav för rektor

text: Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt.

text: Lag (2018:1303).

text: Befattningsutbildning för rektorer

text: Varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas snarast möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd inom fyra år efter tillträdesdagen eller, när det gäller rektorer för förskoleenheter, inom fem år efter tillträdesdagen.

text: tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning,

text: genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning, eller

text: den 15 mars 2010 var verksamma som rektorer eller, när det gäller rektorer för förskoleenheter, den 1 juli 2019 är verksamma som sådana rektorer.

text: Skyldigheten för en huvudman enligt

text: första stycket

text: gäller inte i fråga om rektorer som

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning enligt

text: första stycket

text: Lag (2018:1303).

text: Lärares och förskollärares undervisningsuppdrag

text: I lärares och förskollärares undervisningsuppdrag ingår undervisning samt planering och uppföljning av undervisningen.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om tiden för de olika delarna av undervisningsuppdraget i grundskolan, anpassade grundskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om tiden för de olika delarna av undervisningsuppdraget i sameskolan och specialskolan.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om den minsta omfattningen av tiden för planering och uppföljning av undervisningen i förskola och fritidshem som inte har en statlig huvudman och i kommunal vuxenutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd

text: av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om den minsta omfattningen av tiden för planering och uppföljning av undervisningen i förskola och fritidshem med en statlig huvudman. Lag (2026:1097).

text: Lärare och förskollärare

text: Vilka som får undervisa i skolväsendet

text: Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet.

text: Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i anpassade grundskolan, specialskolan eller anpassade gymnasieskolan. Detsamma gäller i fråga om speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare inom kommunal vuxenutbildning och som undervisar inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning.

text: Lag (2022:1315).

text: Utöver lärare eller förskollärare som avses i

text: 13 §

text: får det i undervisningen i fritidshemmet och förskolan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas.

text: En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver.

text: Detsamma gäller en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 13 § tredje stycket

text: och den som bedriver undervisning i fall som avses i

text: 17 §

text: och

text: 18 § andra stycket

text: Lag (2013:823).

text: Statens skolverk ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen.

text: Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt

text: 23 §

text: om den sökande hade varit legitimerad.

text: Skolverket ska, efter en ansökan som avses i

text: första stycket

text: eller en ny ansökan, komplettera en lärares eller förskollärares legitimation med behörighet utöver den behörighet som följer av en examen som anges i

text: första stycket

text: , om han eller hon med tillfredsställande resultat har gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning. Detta gäller oavsett när utbildningen har slutförts. På motsvarande sätt ska Skolverket komplettera legitimationen med ytterligare behörighet om läraren eller förskolläraren på annan grund ska anses ha sådan behörighet.

text: Lärarens eller förskollärarens behörighet att bedriva undervisning i skolväsendet ska anges på legitimationen.

text: föreskrifter om att en lärares eller förskollärares behörighet att undervisa i skolväsendet kan ändras eller utökas utan ansökan till Skolverket när sådana ändringar är en nödvändig följd av ändringar i denna lag och i sådana föreskrifter som anges i

text: 13 § andra stycket

text: , och ett sådant förfarande underlättar för lärare eller förskollärare, och

text: föreskrifter om att en lärares eller förskollärares behörighet att undervisa i skolväsendet som bara gäller under en övergångsperiod inte behöver anges på legitimationen.

text: Lag (2026:713).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela

text: Beteckningen legitimerad lärare respektive legitimerad förskollärare får i skolväsendet bara användas av den som har fått legitimation som lärare eller förskollärare.

text: Lag (2011:189).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om att legitimation får meddelas trots att kravet i

text: 16 § första stycket

text: inte är uppfyllt när det gäller lärare som genom en behörighetsförklaring är behöriga för ett visst slag av anställning. En sådan legitimation får kompletteras med behörighet enligt

text: 16 § tredje stycket

text: Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter i samband med ansökan om legitimation och komplettering av legitimation.

text: Lag (2014:417).

text: annan undervisning på ett visst främmande språk än språkundervisning om de har

text: en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen, och

text: kompetens att undervisa på det främmande språket,

text: undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med viss särskild pedagogisk inriktning, och

text: viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan.

text: Lärare som inte uppfyller kraven i

text: 13 §

text: får trots det bedriva

text: Förskollärare som inte uppfyller kraven i

text: 13 §

text: får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med viss särskild pedagogisk inriktning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka språk

text: första stycket 1

text: gäller, vilka särskilda pedagogiska inriktningar

text: första stycket 2

text: och

text: andra stycket

text: gäller och vilken undervisning

text: första stycket 3

text: gäller samt om vilka krav på lämplighet och kompetens som ska gälla för lärare som bedriver sådan undervisning som avses i

text: första stycket 3.

text: Lag (2021:452).

text: vara lämplig att bedriva undervisningen, och

text: i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande.

text: Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt

text: 13 §

text: eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska

text: modersmål,

text: ett yrkesämne i

text: gymnasieskolan,

text: anpassade gymnasieskolan,

text: kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller

text: kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå, eller

text: individuella kurser eller orienteringskurser i kommunal vuxenutbildning.

text: Lag (2022:1315).

text: En person som avses i

text: första stycket

text: får bedriva undervisning under högst ett år i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser

text: Om en person som avses i

text: 18 §

text: ska användas för att bedriva undervisning under längre tid än sex månader, ska huvudmannen först fatta beslut om detta.

text: Anställning av lärare och förskollärare

text: Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning.

text: modersmål,

text: ett yrkesämne i

text: gymnasieskolan,

text: anpassade gymnasieskolan,

text: Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i

text: det saknas sökande som har legitimation,

text: den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och

text: Det som anges i

text: andra stycket

text: gäller bara om

text: Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 13 § tredje stycket

text: och den som ska bedriva undervisning som avses i

text: 17 §

text: får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning.

text: Lag (2022:1315).

text: enligt

text: 18 §

text: får anställas för högst ett år i sänder,

text: inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i

text: 22 b §

text: får anställas för högst två år,

text: 22 c §

text: får anställas för högst tre år.

text: I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare eller förskollärare i skolväsendet gäller, utöver bestämmelserna i lagen (

text: ) om anställningsskydd, att den som ska bedriva undervisning

text: I fall som avses i

text: första stycket 2

text: får anställningstiden förlängas till högst tre år, och i fall som avses i

text: första stycket 3

text: högst fyra år, om det finns särskilda skäl.

text: Lag (2021:452).

text: Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning. Huvudmännen ska också sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare.

text: Regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera att dessa inrättar karriärstegen förstelärare och lektor.

text: Lag (2013:530).

text: Introduktionsperiod

text: En huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen ska se till att läraren eller förskolläraren i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas genomför en introduktionsperiod inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet, om inte läraren eller förskolläraren tidigare har genomfört en sådan introduktionsperiod.

text: Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som anställs för att med stöd av 17 eller

text: 18 §

text: eller föreskrifter som meddelas med stöd av

text: 13 § tredje stycket

text: bedriva viss undervisning utan att vara behörig enligt

text: 13 § första stycket

text: . Om läraren eller förskolläraren inom samma anställning övergår till att bedriva undervisning som han eller hon är behörig för, ska dock huvudmannen se till att läraren eller förskolläraren genomför en sådan introduktionsperiod som avses i

text: första stycket

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om introduktionsperioden och om ytterligare undantag från

text: första stycket

text: Lag (2014:417).

text: Försöksverksamhet

text: ska bedriva undervisning som lärare i skolväsendet i ett eller flera ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare,

text: har ämneskunskaper som motsvarar de ämneskunskaper som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnen som personerna ska bedriva undervisning i, och

text: genomför en kompletterande pedagogisk utbildning för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnena.

text: Lag (2016:15).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, med undantag från

text: 13 §

text: , meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar av personer som

text: 13 §

text: , meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar av personer som ska bedriva undervisning som lärare inom kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare och som samtidigt genomför en högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå i svenska som andraspråk eller motsvarande utbildning.

text: Lag (2021:452).

text: Varning och återkallelse av legitimation

text: varit oskicklig i sin yrkesutövning,

text: i eller i samband med yrkesutövningen gjort sig skyldig till brott som gör att hans eller hennes lämplighet att verka som lärare eller förskollärare kan sättas i fråga, eller

text: på annat sätt visat sig mindre lämplig att bedriva undervisning.

text: Lärarnas ansvarsnämnd ska meddela en legitimerad lärare eller förskollärare en varning, om han eller hon

text: har varit grovt oskicklig i sin yrkesutövning,

text: i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som gör att hans eller hennes lämplighet att verka som lärare eller förskollärare kan sättas i fråga,

text: på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande,

text: på annat sätt är särskilt olämplig att bedriva undervisning,

text: inte följt ett föreläggande om läkarundersökning enligt

text: 27 kap. 13 §

text: , eller

text: begär att legitimationen ska återkallas.

text: Lärarnas ansvarsnämnd ska återkalla en legitimation, om den legitimerade

text: Om det finns särskilda skäl i fall som avses i

text: första stycket 2

text: eller

text: andra stycket 2

text: , får Lärarnas ansvarsnämnd avstå från att meddela en varning eller återkallelse av legitimationen.

text: Om Lärarnas ansvarsnämnd meddelar en varning eller beslutar att återkalla en legitimation, ska nämnden underrätta Statens§ skolverk och den legitimerades arbetsgivare om detta. Detsamma gäller om en allmän förvaltningsdomstol efter överklagande beslutar att meddela en varning, återkalla legitimationen eller undanröja nämndens beslut om varning eller återkallelse.

text: Lag (2011:189).

text: Om ansvarsnämnden eller en allmän förvaltningsdomstol beslutar att återkalla en legitimation, ska ansvarsnämnden besluta att underrätta de behöriga myndigheterna i övriga stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och i Schweiz om beslutet eller domen. Myndigheterna ska underrättas senast tre dagar efter den dag då det beslut eller den dom som underrättelsen avser har meddelats. Om detta beslut eller denna dom senare upphör att gälla, ska ansvarsnämnden utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i övriga stater inom EES och i Schweiz.

text: Underrättelser enligt

text: första stycket

text: ska ske via informationssystemet för den inre marknaden (IMI).

text: Lag (2016:151).

text: Skolbibliotek

text: Tillgång

text: Eleverna i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska ha tillgång till skolbibliotek på den egna skolenheten.

text: Med skolbibliotek avses i denna lag en samlad, gemensam och ordnad verksamhet med ett allsidigt och målgruppsanpassat utbud av analoga och digitala medier som ställs till lärarnas och elevernas förfogande för att användas som en resurs i undervisningen.

text: på en annan av huvudmannens skolenheter eller, om det är fråga om en kommunal huvudman, på kommunens folkbibliotek, eller

text: genom att överlämnas på entreprenad enligt

text: 23 kap. 8 a §

text: till en annan huvudman inom skolväsendet eller till en huvudman för ett folkbibliotek.

text: Lag (2025:729).

text: Om det finns särskilda skäl, får skolbiblioteket i stället tillhandahållas

text: Ändamål

text: Utöver de ändamål som anges i

text: 2 § bibliotekslagen (2013:801)

text: ska ett skolbibliotek främja elevernas läsande och medie- och informationskunnighet.

text: Lag (2024:1072).

text: Biblioteksplaner

text: Varje huvudman ska i en biblioteksplan precisera hur ändamålet med skolbiblioteksverksamheten ska uppnås.

text: En kommun eller en region kan anta en särskild skolbiblioteksplan eller beskriva skolbiblioteksverksamheten i den biblioteksplan som den ska anta enligt

text: 17 § bibliotekslagen (2013:801)

text: Om huvudmannen avser att med tillämpning av

text: 24 a § tredje stycket

text: tillhandahålla skolbiblioteksverksamheten för en skolenhet på en annan plats än på den egna skolenheten ska även detta och de särskilda skälen anges i biblioteksplanen.

text: Lag (2024:1072).

text: Bemanning

text: Skolbiblioteken ska vara bemannade i sådan utsträckning att ändamålen med skolbibliotek uppnås.

text: Varje huvudman ska sträva efter att för skolbiblioteksverksamheten anställa personal som i första hand har en examen från en högskoleutbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap eller i andra hand en examen från en annan relevant högskoleutbildning.

text: Lag (2024:1072).

text: Elevhälsa

text: Elevhälsans omfattning

text: För eleverna i grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och övrig personal. Elevhälsan ska vara en del av skolans kvalitetsarbete. Vid behov ska elevhälsan samverka med hälso- och sjukvården och socialtjänsten.

text: För medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog, kurator och specialpedagog eller speciallärare.

text: Lag (2025:729).

text: En huvudman för kommunal vuxenutbildning får för sina elever anordna sådan elevhälsa som avses i

text: 25 §

text: Lag (2020:446).

text: Hälsobesök

text: Varje elev i grundskolan, anpassade grundskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som innefattar allmänna hälsokontroller. Varje elev i sameskolan ska erbjudas minst två hälsobesök som innefattar allmänna hälsokontroller. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade under skoltiden. Eleven ska dessutom mellan hälsobesöken erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller.

text: Varje elev i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll.

text: Lag (2025:729).

text: Enkla sjukvårdsinsatser

text: Elever som avses i

text: 27 §

text: får vid behov anlita elevhälsan för enkla sjukvårdsinsatser.

text: Studie- och yrkesvägledning

text: Tillgång

text: Elever i alla skolformer utom förskolan ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.

text: Lag (2025:729).

text: Behörighet

text: För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet.

text: Den som inte uppfyller kravet enligt

text: första stycket

text: får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst ett år i sänder.

text: Registerkontroll av personal

text: Skyldighet att visa upp registerutdrag

text: Den som erbjuds en anställning inom skolväsendet eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: ska visa upp ett utdrag ur de register som förs enligt lagen (

text: ) om belastningsregister och lagen (

text: ) om misstankeregister för den som erbjuder anställningen. Utdraget ska vara högst sex månader gammalt. Den som inte har visat upp ett sådant registerutdrag får inte anställas.

text: erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet som avses i

text: första stycket

text: under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan kommunal verksamhet,

text: under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen enligt

text: högskolelagen (1992:1434)

text: eller yrkesutbildning inom kommunal vuxenutbildning tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen inom sådan verksamhet som avses i

text: första stycket

text: , eller

text: genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom sådan verksamhet som avses i

text: första stycket

text: Registerutdrag som avses i

text: första stycket

text: ska visas upp även av den som

text: Registerutdraget ska i de fall som avses i

text: andra stycket

text: visas upp för den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller ta emot någon på ett sådant sätt som avses där. Den som inte har visat upp ett sådant registerutdrag får inte anlitas eller tas emot i verksamheten.

text: Lag (2026:760).

text: En kontroll av ett registerutdrag enligt

text: 31 §

text: ska dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats upp. Anteckningen ska göras av den inom verksamheten som beslutar om att anställa, anlita eller ta emot någon. Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras.

text: Lag (2021:452).

text: Undantag från skyldigheten att visa upp registerutdrag

text: Den som inom sex månader erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare eller en förnyad möjlighet att på ett sådant sätt som avses i

text: 31 § andra stycket

text: delta i verksamheten får anställas, anlitas eller tas emot utan att han eller hon har visat upp ett registerutdrag.

text: Lag (2026:760).

text: Nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare inom skolväsendet och annan kompetensutveckling

text: Det ska inom skolväsendet finnas ett nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare. Programmet ska innehålla dels en nationell struktur för kompetensutveckling för rektorer, lärare och förskollärare, dels ett nationellt meriteringssystem för legitimerade lärare och legitimerade förskollärare.

text: Det nationella meriteringssystemet ska innehålla meriteringsnivåer. En av meriteringsnivåerna ska förutsätta en examen på forskarnivå.

text: kompetensutvecklingsinsatser som kan ligga till grund för meriteringsnivå, och

text: andra kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskollärare samt kompetensutvecklingsinsatser för rektorer.

text: Den nationella strukturen för kompetensutveckling ska innehålla

text: Inom ramen för den nationella strukturen för kompetensutveckling får insatser för rektorer även erbjudas ställföreträdande rektorer och anställda eller uppdragstagare som med stöd av

text: 10 § andra stycket

text: har fått i uppdrag att fullgöra enskilda ledningsuppgifter eller besluta i vissa frågor som rektorn annars beslutar om.

text: Lag (2023:393).

text: all personal i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för enligt denna lag har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet, och

text: personalen som har hand om utbildningen i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för enligt denna lag ges möjligheter till kompetensutveckling.

text: Huvudmannen ska se till att

text: Som en del av kompetensutvecklingen enligt

text: första stycket 2

text: ska legitimerade lärare och legitimerade förskollärare ges möjlighet att delta i sådan kompetensutveckling inom det nationella professionsprogrammet som bidrar till att öka yrkesskickligheten och som kan ligga till grund för ett beslut om sådan meriteringsnivå som inte förutsätter en examen på forskarnivå.

text: Lag (2023:393).

text: Statens skolverk ska efter ansökan besluta att en legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare har uppnått en viss meriteringsnivå, om läraren eller förskolläraren uppfyller villkoren för nivån.

text: Lag (2023:393).

text: Om en lärares eller förskollärares legitimation återkallas, ska ett beslut om att läraren eller förskolläraren har uppnått en viss meriteringsnivå upphöra att gälla när återkallelsen fått laga kraft.

text: Lag (2023:393).

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter dels om antal meriteringsnivåer, benämning på dessa och om villkoren för de olika meriteringsnivåerna, dels om avgifter i samband med en ansökan om meriteringsnivå.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela ytterligare föreskrifter dels om den nationella strukturen för kompetensutveckling för rektorer, lärare och förskollärare, dels om meriteringsförfarandet.

text: Lag (2023:393).

text: Lokaler och utrustning

text: För utbildningen ska de lokaler och den utrustning finnas som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas.

text: 36 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2024:1072).

text: 3 kap.

text: Barns och elevers utveckling mot målen

text: Kapitlets innehåll

text: barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (

text: 2 §

text: information om barnets och elevens utveckling (

text: 3 §

text: garanti för tidiga stödinsatser i lågstadiet (

text: 4 b §§

text: stöd i form av extra anpassningar (

text: 5 §

text: särskilt stöd (

text: 12 §§

text: mottagande och undervisning av nyanlända elever (

text: 12 a

text: 12 i §§

text: överlämning av uppgifter vid övergångar (

text: 12 j

text: 12 l §§

text: ), och

text: allmänna bestämmelser om betyg (

text: 21 §§

text: Lag (2026:735).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (2 § ),

text: information om barnets och elevens utveckling (3 § ),

text: standardiserade tester (4 § ),

text: stödundervisning (5-5 c §§ ),

text: särskilt stöd (6-12 §§ ),

text: mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a- 12 i §§ ),

text: överlämning av uppgifter vid övergångar (12 j-12 l §§ ),

text: tillgång till specialpedagogisk kompetens inom kommunal vuxenutbildning (12 m § ), och

text: allmänna bestämmelser om betyg (13-21 §§ ). Lag (2026:1242).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Barnens och elevernas lärande och personliga utveckling

text: Alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål.

text: Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som gäller, ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser.

text: Elever som lätt uppfyller de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling.

text: Lag (2022:146).

text: Alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska i undervisningen ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling i syfte att de ska kunna följa undervisningen och utifrån sina egna förutsättningar utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål.

text: Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att tillgodogöra sig de kunskaper som anges i kurs-, ämnes- eller ämnesområdesplanerna, ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser.

text: Elever som lätt tillgodogör sig de kunskaper som anges i kurs-, ämnes- eller ämnesområdesplanerna, ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Lag (2026:1242).

text: Information om barnets och elevens utveckling

text: Vårdnadshavare för ett barn i förskolan samt eleven och elevens vårdnadshavare i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska fortlöpande informeras om barnets eller elevens utveckling.

text: Lag (2025:729).

text: Vårdnadshavare för ett barn i förskolan samt eleven och elevens vårdnadshavare i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska vid tillfällen som bestäms av personal vid förskolan, fritidshemmet eller skolan informeras om barnets eller elevens utveckling. Lag (2026:1243).

text: Garanti för tidiga stödinsatser i lågstadiet

text: lågstadiet i grundskolan, i anpassade grundskolan och i sameskolan, om det utifrån användning av ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 2 eller 4, och

text: lågstadiet i specialskolan, om det utifrån användning av ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 3 eller 5.

text: Det ska göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveckling i

text: Om det efter en sådan bedömning kan befaras att eleven inte kommer att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper som gäller för den aktuella skolformen, ska det skyndsamt planeras sådant stöd som anges i

text: 5 §

text: eller göras en anmälan till rektorn enligt

text: 7 §

text: Det behöver inte göras någon särskild bedömning om förutsättningarna i 5 eller

text: 7 §

text: redan är uppfyllda. Det ska i så fall skyndsamt planeras sådant stöd som anges i

text: 5 §

text: 7 §

text: Lag (2025:729).

text: Standardiserade tester

text: grundskolans och anpassade grundskolans årskurs 1, 2, 3, 5 och 8,

text: specialskolans årskurs 1, 2, 3, 6 och 9, och

text: sameskolans årskurs 1, 2, 3 och 5.

text: Det ska genomföras standardiserade tester för att identifiera elever som har behov av stöd i läs-, skriv- och matematikutveckling. Testerna ska genomföras i början av höstterminen i

text: I anpassade grundskolan ska standardiserade tester endast genomföras av de elever som läser ämnen.

text: Om resultatet från ett standardiserat test visar att eleven har större behov än vad som rimligen kan hanteras inom ramen för ledning och stimulans eller stöd enligt 2 § ska det skyndsamt planeras stödundervisning enligt 5 a § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Lag (2026:1242).

text: Samråd med personal med specialpedagogisk kompetens

text: en särskild bedömning enligt

text: 4 §

text: planering av stöd som anges i

text: 5 §

text: när det i lågstadiet upptäcks att sådant stöd behöver ges i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, och

text: uppföljning enligt

text: 4 b §

text: Ansvarig lärare ska samråda med personal med specialpedagogisk kompetens vid

text: Sådant samråd behöver inte genomföras om den ansvariga läraren har specialpedagogisk kompetens.

text: Lag (2025:729).

text: Uppföljning

text: I slutet av lågstadiet i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan, ska det genomföras en uppföljning av sådant stöd som getts enligt

text: 5 §

text: i svenska, svenska som andraspråk och matematik. Resultatet av denna uppföljning ska överföras till den lärare som ska ansvara för eleven i nästa årskurs.

text: Lag (2025:729).

text: Stöd i form av extra anpassningar

text: Stödundervisning

text: Tillämpningsområde för bestämmelser om stödundervisning

text: Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, och inte annat följer av

text: 7 §

text: , ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen.

text: Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Detta gäller elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet.

text: Lag (2022:146).

text: Bestämmelserna om stödundervisning i 5 a-5 c §§ gäller i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan.

text: Bestämmelserna gäller endast i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik.

text: I anpassade grundskolan och i anpassade gymnasieskolan gäller bestämmelserna endast för elever som läser ämnen. Lag (2026:1242).

text: Bedömning och utformning

text: Om läraren inom ramen för undervisningen, eller genom resultatet på ett standardiserat test eller ett nationellt prov bedömer att en elev riskerar att inte kunna följa undervisningen och har svårt att tillgodogöra sig de kunskaper som anges i ämnets kurs- eller ämnesplan, och inte annat följer av 7 §, ska läraren anmäla det till rektorn som ska se till att eleven skyndsamt ges stödundervisning.

text: Stödundervisning ska ges som enskild undervisning eller som undervisning i mindre grupp i det ämne som eleven uppvisar svårigheter i.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att eleven inte ska ges stödundervisning. Lag (2026:1242).

text: Samråd

text: Vid behov ska samråd ske med speciallärare eller specialpedagog vid bedömning enligt 5 a § första stycket och vid planering av stödundervisningen.

text: Ett beslut av rektorn enligt 5 a § tredje stycket att en elev inte ska ges stödundervisning ska alltid föregås av samråd med den lärare som avses i 5 a § första stycket och en speciallärare eller specialpedagog.

text: Samråd enligt första och andra styckena ska ske skyndsamt. Lag (2026:1242).

text: Utvärdering och omfattning

text: Stödundervisningen ska utvärderas senast inom en månad efter att den har påbörjats för att avgöra om eleven behöver fortsatt stödundervisning eller om en utredning enligt 7 § ska göras.

text: En elev bör inte ges stödundervisning längre tid än två månader per termin. Lag (2026:1242).

text: Tillämpningsområde för bestämmelser om särskilt stöd

text: Bestämmelserna i

text: 12 §§

text: gäller endast i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2025:729).

text: Utredning

text: Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen enligt

text: 5 §

text: , ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation.

text: Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd.

text: Vid skolenheter där utbildningen är begränsad till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (

text: resursskolor

text: ) gäller i stället för första-tredje styckena att varje elev vid resursskolan ska ges särskilt stöd.

text: Det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Bestämmelserna i första-

text: tredje styckena

text: och i

text: 12 §§

text: ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt

text: 12 c §

text: Lag (2022:724).

text: /Upphör att gälla U:2028-07-02/ Om ansvarig lärare eller mentor inom ramen för undervisningen, eller på grund av resultatet på ett standardiserat test eller ett nationellt prov eller av andra skäl befarar att en elev inte kommer att tillgodogöra sig de kunskaper som anges i kurs-, ämnes- eller ämnesområdesplanerna till en nivå som minst motsvarar betyget E eller motsvarande bedömningskriterium, ska läraren eller mentorn göra en skriftlig anmälan till rektorn om att elevens behov av särskilt stöd behöver utredas. En sådan anmälan ska också göras om stödundervisning enligt 5 a § inte bedöms innebära tillräckligt stöd och en anmälan till rektorn enligt 5 a § därför inte görs, eller om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation.

text: Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd utreds skyndsamt. Samråd ska alltid ske med speciallärare eller specialpedagog. Samråd ska även ske med andra delar av elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Lag (2026:1242).

text: Om ansvarig lärare eller mentor inom ramen för undervisningen, eller på grund av resultatet på ett standardiserat test eller ett nationellt prov eller av andra skäl befarar att en elev inte kommer att tillgodogöra sig de kunskaper som anges i kurs-, ämnes- eller ämnesområdesplanerna till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium, ska läraren eller mentorn göra en skriftlig anmälan till rektorn om att elevens behov av särskilt stöd behöver utredas. En sådan anmälan ska också göras om stödundervisning enligt 5 a § inte bedöms innebära tillräckligt stöd och en anmälan till rektorn enligt 5 a § därför inte görs, eller om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation.

text: Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd utreds skyndsamt. Samråd ska alltid ske med speciallärare eller specialpedagog. Samråd ska även ske med andra delar av elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Lag (2026:1243).

text: Hur särskilt stöd får ges

text: Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska ges inom den elevgrupp som eleven tillhör om inte annat följer av denna lag eller annan författning.

text: Lag (2018:1098).

text: Om en utredning enligt 7 § visar att en elev är i behov av särskilt stöd ska eleven ges sådant stöd.

text: Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet om det inte är uppenbart obehövligt. Lag (2026:1242).

text: Stöd till elever på resursskolor

text: resursskolor

text: ) ska varje elev ges särskilt stöd. För sådana elever ska 7 § inte tillämpas.

text: Det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet om det inte är uppenbart obehövligt. Lag (2026:1242).

text: Stöd till nyanlända

text: För nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c § gäller att om elevens stödbehov har bedömts kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända ska bestämmelserna i 7 och 9-12 §§ inte tillämpas. Lag (2026:1242).

text: Åtgärdsprogram

text: Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå. Av programmet ska det också framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas.

text: i en annan elevgrupp eller enskilt enligt

text: 11 §

text: i form av distansundervisning och annan undervisning enligt

text: 11 a §

text: , eller

text: i form av anpassad studiegång enligt

text: 12 §

text: Åtgärdsprogrammet beslutas av rektorn. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt till någon annan om beslutet innebär att särskilt stöd ska ges

text: Om en utredning enligt

text: 7 §

text: visar att eleven inte behöver särskilt stöd, ska rektorn eller den som rektorn har överlåtit beslutanderätten till i stället besluta att ett åtgärdsprogram inte ska utarbetas.

text: Lag (2020:605).

text: distansundervisning och annan undervisning enligt 11 a §, eller

text: anpassad studiegång enligt 12 §.

text: Åtgärdsprogrammet beslutas av rektorn. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt till någon annan om beslutet innebär att särskilt stöd ska ges i form av

text: Om en utredning enligt 7 § visar att eleven inte behöver särskilt stöd, ska rektorn eller den som rektorn har överlåtit beslutanderätten till i stället besluta att ett åtgärdsprogram inte ska utarbetas. Lag (2026:1242).

text: Utformningen av det särskilda stödet i vissa skolformer

text: För en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas.

text: Lag (2022:1315).

text: För en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium. Lag (2026:1243).

text: Särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning

text: Olika former av särskilt stöd

text: Om det finns särskilda skäl, får ett beslut enligt

text: 9 §

text: för en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan innebära att särskilt stöd ska ges enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (

text: särskild undervisningsgrupp

text: ) än den som eleven normalt hör till.

text: Lag (2022:1315).

text: Ett åtgärdsprogram enligt 9 § får innebära att särskilt stöd ska ges i form av en mindre undervisningsgrupp eller som enskild undervisning, eller på något annat sätt som är anpassat till elevens behov. Lag (2026:1242).

text: Distansundervisning

text: Ett beslut enligt

text: 9 §

text: får innebära att särskilt stöd ska ges i form av distansundervisning och annan undervisning enligt

text: 22 kap.

text: , om kraven i

text: 22 kap.

text: eller

text: 7 §

text: är uppfyllda.

text: Ett beslut enligt

text: första stycket

text: får avse högst en termin åt gången.

text: Lag (2020:605).

text: Ett åtgärdsprogram enligt 9 § får innebära att särskilt stöd ska ges i form av distansundervisning och annan undervisning enligt 22 kap. endast om kraven i 22 kap. 5 eller 7 § är uppfyllda.

text: Ett beslut enligt första stycket får avse högst en termin åt gången. Lag (2026:1242).

text: Anpassad studiegång

text: Om det särskilda stödet för en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar, får ett beslut enligt

text: 7 §

text: innebära avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (

text: anpassad studiegång

text: ). I grundskolan, specialskolan och sameskolan ska den anpassade studiegången utformas så att eleven så långt som möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program.

text: Rektorn ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning i den aktuella skolformen.

text: Lag (2022:1315).

text: Ett åtgärdsprogram enligt 9 § för en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan får innebära avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (

text: anpassad studiegång

text: ). Ett sådant beslut får fattas om alla andra möjligheter till särskilt stöd är uttömda eller bedöms olämpliga. I grundskolan, specialskolan och sameskolan ska den anpassade studiegången utformas så att eleven så långt som möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program.

text: Beslutet ska föregås av information om beslutets konsekvenser till eleven och elevens vårdnadshavare.

text: Rektorn ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning i den aktuella skolformen. Lag (2026:1242).

text: Mottagande och undervisning av nyanlända och vissa andra elever

text: Definition av nyanländ

text: har varit bosatt utomlands,

text: nu är bosatt i landet, och

text: har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller sex år.

text: Med

text: nyanländ

text: avses i denna lag den som

text: En elev ska inte längre anses vara nyanländ efter fyra års skolgång här i landet.

text: Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet enligt

text: 29 kap. 2 §

text: Lag (2025:729).

text: Bestämmelserna i

text: 12 c

text: 12 i §§

text: gäller, om inte annat anges, i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: Bedömning av en elevs kunskaper

text: En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig.

text: har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller sex år, eller

text: efter skolgång i Sverige har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till Sverige för att återuppta sin utbildning här.

text: Om det behövs ska en sådan bedömning göras även för en elev som

text: Rektorn ansvarar för att bedömningar görs enligt första och andra styckena.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar.

text: Lag (2025:729).

text: En bedömning enligt

text: 12 c §

text: ska göras skyndsamt. För en nyanländ elev och för en elev som avses i

text: 12 c § andra stycket 2

text: ska bedömningen göras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas enligt

text: 12 e §

text: . För en elev som avses i

text: 12 c § andra stycket 1

text: ska bedömningen göras senast inom två månader från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i

text: 12 b §

text: Resultatet av en bedömning enligt

text: 12 c §

text: ska beaktas vid beslut enligt 12 e och h §§, upprättande av individuell studieplan enligt

text: 12 g §

text: och bedömning av behov av studiehandledning på modersmålet enligt

text: 12 i §

text: samt vid övrig planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden.

text: Lag (2018:1303).

text: Placering i årskurs och undervisningsgrupp

text: En nyanländ elev och en elev, vars kunskaper har bedömts enligt

text: 12 c § andra stycket 2

text: ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt.

text: Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs så snart som möjligt och senast inom två månader från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i

text: 12 b §

text: . Eleven ska inom samma tid placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra.

text: Lag (2015:246).

text: Förberedelseklass

text: Rektorn får besluta att en elev vars kunskaper bedömts enligt

text: 12 c §

text: delvis ska undervisas i förberedelseklass, om eleven saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen.

text: En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper i svenska för att på heltid kunna delta i undervisningen i det ämnet i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till.

text: En elev får inte ges undervisning i förberedelseklass längre tid än två år.

text: Lag (2015:246).

text: Individuell studieplan

text: För en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i grundskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt

text: 12 c §

text: , ska en individuell studieplan upprättas senast inom två månader från mottagandet.

text: Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder.

text: Studieplanen ska revideras löpande utifrån de bedömningar som görs av elevens ämneskunskaper.

text: Lag (2018:1303).

text: Anpassad timplan

text: rektorn efter att elevens kunskaper har bedömts enligt

text: 12 c §

text: eller senare, bedömer att eleven kommer att ha svårt att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan inom ramen för skolplikten eller motsvarande rätt till utbildning enligt

text: 7 kap. 2 §

text: , och

text: eleven och elevens vårdnadshavare har samtyckt till den anpassade timplanen.

text: Rektorn får besluta att en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i grundskolan eller specialskolan, ska ges undervisning som avviker från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (

text: anpassad timplan

text: ), om

text: eleven ges undervisning i sådana ämnen och minst det antal ämnen som krävs för att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan,

text: ett av de ämnen som avses i 1 är idrott och hälsa, och

text: eleven ges minst den totala undervisningstid som återstår för övriga elever i den årskursen hos huvudmannen under den kvarvarande skoltiden.

text: Lag (2018:1303).

text: En anpassad timplan ska utformas så att

text: Studiehandledning på modersmålet

text: En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt

text: 12 c §

text: , ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas.

text: Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet.

text: Lag (2022:1315).

text: 12 i /Träder i kraft I:2028-07-02/ § En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt

text: 12 c §

text: , ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium.

text: Lag (2026:1243).

text: Överlämning av uppgifter vid övergångar

text: Inför eller i samband med att ett barn i förskolan eller i pedagogisk omsorg enligt

text: 25 kap. 2 §

text: övergår till grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan ska den förskoleenhet eller verksamhet som barnet lämnar till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om barnet som behövs för att underlätta övergången för barnet.

text: Inför eller i samband med att en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan övergår från skolformen till en annan av de angivna skolformerna ska den skolenhet som eleven lämnar, utöver vad som följer av

text: 4 b §

text: , till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs för att underlätta övergången för eleven. Detsamma gäller om eleven byter skolenhet inom skolformen.

text: När en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan övergår från skolformen till en annan av de angivna skolformerna, ska den mottagande skolenheten skyndsamt informera den överlämnande skolenheten om att skolenheten har tagit emot eleven, om det inte är obehövligt. Detsamma gäller om eleven byter skolenhet inom skolformen.

text: Lag (2026:736).

text: Inför eller i samband med att ett barn i förskolan eller i pedagogisk omsorg enligt 25 kap. 2 § övergår till grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan ska den förskoleenhet eller verksamhet som barnet lämnar till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om barnet som behövs för att underlätta övergången för barnet.

text: Inför eller i samband med att en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan övergår från skolformen till en annan av de angivna skolformerna ska den skolenhet som eleven lämnar till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs för att underlätta övergången för eleven. Detsamma gäller om eleven byter skolenhet inom skolformen.

text: När en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan övergår från skolformen till en annan av de angivna skolformerna, ska den mottagande skolenheten skyndsamt informera den överlämnande skolenheten om att skolenheten har tagit emot eleven, om det inte är obehövligt. Detsamma gäller om eleven byter skolenhet inom skolformen. Lag (2026:1242).

text: När en elev övergår från en skolform som avses i

text: 12 j § andra stycket

text: till en annan sådan skolform, eller byter skolenhet inom en sådan skolform, ska den skolenhet som eleven lämnar, utöver vad som följer av

text: 4 b

text: och

text: 12 j §§

text: , till den mottagande skolenheten överlämna uppgifter som rör eleven om det på grund av konkreta omständigheter finns risk för att eleven kommer att begå eller utsättas för brott, och uppgifterna behövs i den mottagande skolenhetens verksamhet för att förebygga eller förhindra detta.

text: Lag (2026:737).

text: När en elev övergår från en skolform som avses i 12 j § andra stycket till en annan sådan skolform, eller byter skolenhet inom en sådan skolform, ska den skolenhet som eleven lämnar, utöver vad som följer av 12 j §, till den mottagande skolenheten överlämna uppgifter som rör eleven om det på grund av konkreta omständigheter finns risk för att eleven kommer att begå eller utsättas för brott, och uppgifterna behövs i den mottagande skolenhetens verksamhet för att förebygga eller förhindra detta. Lag (2026:1242).

text: När den som deltar eller har deltagit i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare övergår till sådan utbildning hos en annan huvudman, ska den huvudman som personen lämnar överlämna en kopia av den individuella studieplanen enligt

text: 20 kap. 8 a §

text: till den mottagande huvudmannen.

text: Lag (2026:734).

text: Tillgång till specialpedagogisk kompetens inom kommunal vuxenutbildning

text: Lärare inom kommunal vuxenutbildning ska ha tillgång till eller möjlighet till samråd med personal med specialpedagogisk kompetens i syfte att eleverna ska tillgodogöra sig de kunskaper som anges i kurs- eller ämnesplanerna.

text: Sådan tillgång eller möjlighet till samråd behöver inte finnas om läraren har specialpedagogisk kompetens. Lag (2026:1242).

text: Allmänna bestämmelser om betyg

text: Skolformer där betyg ges

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från

text: första stycket

text: för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning.

text: Lag (2022:1315).

text: 13 a §

text: Har upphävts genom

text: lag (2021:191).

text: Rektorns ansvar

text: Rektorn ska se till att betyg sätts i enlighet med denna lag och andra författningar.

text: En rektor får besluta att betyg ska sättas i årskurs 5 och 6 i grundskolan, anpassade grundskolan och sameskolan och i årskurs 6 och 7 i specialskolan, vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras.

text: En rektor som överväger att fatta ett sådant beslut ska ge lärarna vid berörd skolenhet tillfälle att yttra sig.

text: Rektorn ska snarast underrätta huvudmannen skriftligen om ett beslut enligt

text: första stycket

text: . Huvudmannen ska anmäla beslutet till Statens skolverk.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta ett beslut enligt

text: första stycket

text: inför ett läsår.

text: Lag (2025:729).

text: Ett beslut om att betygssättning enligt

text: 14 a §

text: ska upphöra att gälla ska fattas i samma ordning som beslutet om att införa sådan betygssättning.

text: Ett sådant beslut kan avse endast kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller även omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 5 i grundskolan, anpassade grundskolan eller sameskolan eller i årskurs 6 i specialskolan med stöd av ett beslut enligt

text: 14 a §

text: första stycket

text: inför ett läsår.

text: Lag (2025:729).

text: Information om grunderna för betygssättningen

text: Eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygssättningen.

text: Beslut om betyg

text: Betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen vid den tidpunkt när betyg ska sättas.

text: Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Kan dessa inte enas ska betyget beslutas av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar betyg när mer än en lärare bedriver undervisningen vid den tidpunkt när betyg ska sättas.

text: andra stycket

text: för lärare som saknar legitimation.

text: Lag (2013:823).

text: Information om skälen för betyget

text: Den som har beslutat betyget ska på begäran upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget.

text: Utfärdande av betyg

text: Betyg ska utfärdas skriftligt.

text: Rättelse av skrivfel och liknande förbiseende

text: Ett betyg som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av ett skrivfel eller liknande förbiseende får rättas av rektorn. Innan rättelse görs ska rektorn ge eleven och elevens vårdnadshavare tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. Vid rättelse ska ett nytt skriftligt betyg utfärdas och den oriktiga betygshandlingen om möjligt förstöras.

text: Ändring av uppenbart oriktiga betyg

text: Finner den eller de som har fattat ett beslut om betyg att beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, ska denne eller dessa ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt. En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks.

text: den som har fattat det ursprungliga beslutet inte längre är anställd av huvudmannen eller är förhindrad på grund av något annat liknande skäl,

text: det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och någon eller några av dem inte längre är anställda av huvudmannen eller är förhindrade på grund av något annat liknande skäl, eller

text: det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och dessa inte kan enas.

text: Ändring enligt

text: första stycket

text: ska göras av rektorn om

text: Prövning för betyg

text: För den som vill genomgå prövning för betyg finns särskilda bestämmelser i denna lag.

text: Regeringen får trots bestämmelser i denna lag om avgiftsfrihet meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå prövning för betyg att betala en avgift som tillfaller huvudmannen.

text: 4 kap.

text: Kvalitet och inflytande

text: Kapitlets innehåll

text: systematiskt kvalitetsarbete (

text: 8 §§

text: ), och

text: inflytande och samråd (

text: 17 §§

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Systematiskt kvalitetsarbete

text: Nationell nivå

text: I

text: 26 kap.

text: finns bestämmelser om tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning av skolväsendet och andra utbildningar.

text: Huvudmannanivå

text: Varje huvudman inom skolväsendet ska på huvudmannanivå systematiskt och kontinuerligt planera och följa upp utbildningen, analysera orsakerna till uppföljningens resultat och utifrån analysen genomföra insatser i syfte att utveckla utbildningen.

text: Lag (2022:940).

text: Enhetsnivå

text: Sådan planering, uppföljning, analys och utveckling av utbildningen som anges i

text: 3 §

text: ska genomföras även på förskole- och skolenhetsnivå.

text: Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Barn i förskolan, deras vårdnadshavare och elevernas vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta i arbetet.

text: Rektorn ansvarar för att kvalitetsarbete vid enheten genomförs enligt första och

text: andra styckena

text: Lag (2022:940).

text: Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet

text: Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet enligt

text: och

text: 4 §§

text: ska vara att de mål som finns för utbildningen i denna lag och i andra föreskrifter (

text: nationella mål

text: ) uppfylls.

text: Dokumentation

text: Det systematiska kvalitetsarbetet enligt

text: och

text: 4 §§

text: ska dokumenteras.

text: Bemyndigande

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur det systematiska kvalitetsarbetet ska bedrivas.

text: Lag (2022:940).

text: Åtgärder

text: Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i verksamheten, ska huvudmannen se till att nödvändiga åtgärder vidtas.

text: Huvudmannens klagomålshantering

text: Huvudmannen ska ta emot och utreda klagomål mot utbildningen. När huvudmannen har tagit emot ett klagomål ska huvudmannen bekräfta detta, skyndsamt göra den utredning som behövs för att kunna hantera klagomålet och återkoppla till den som har framfört klagomålet. Huvudmannen ska ha skriftliga rutiner för klagomålshanteringen och aktivt verka för att rutinerna är kända bland elever, vårdnadshavare och personal.

text: Lag (2022:940).

text: Inflytande och samråd

text: Allmänt om barnens och elevernas inflytande

text: Barn och elever ska ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem.

text: Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas.

text: I

text: 6 kap.

text: och

text: 18 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: finns bestämmelser om elevskyddsombud.

text: Elevernas arbete med frågor av gemensamt intresse

text: Elevföreträdare och övriga elever ska ges tillfälle att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse.

text: Ledighet och kompensation för elevföreträdare

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: följer att en elev som har utsetts till elevskyddsombud ska få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Detsamma ska gälla en elev som har utsetts till elevrådsrepresentant eller som har annat uppdrag att företräda andra elever i frågor om utbildningen.

text: Elevskyddsombud, elevrådsrepresentant och andra elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget.

text: Allmänt om vårdnadshavares inflytande över utbildningen i vissa skolformer och i fritidshemmet

text: Vårdnadshavare för barn i förskolan och för elever i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet ska erbjudas möjlighet till inflytande över utbildningen.

text: Lag (2025:729).

text: Vårdnadshavare för barn i förskolan och för elever i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet ska i viss utsträckning erbjudas möjlighet till inflytande över utbildningen. Lag (2026:1243).

text: Forum för samråd

text: Vid varje förskole- och skolenhet ska det finnas ett eller flera forum för samråd med barnen, eleverna och de vårdnadshavare som avses i

text: 12 §

text: . Där ska sådana frågor behandlas som är viktiga för enhetens verksamhet och som kan ha betydelse för barnen, eleverna och vårdnadshavarna.

text: Inom ramen för ett eller flera sådana forum som avses i

text: första stycket

text: ska barnen, eleverna och vårdnadshavarna informeras om förslag till beslut i sådana frågor som ska behandlas där och ges tillfälle att komma med synpunkter innan beslut fattas.

text: Rektorn ansvarar för att det finns forum för samråd enligt

text: första stycket

text: och för att informations- och samrådsskyldigheten enligt

text: andra stycket

text: fullgörs.

text: Lag (2019:801).

text: Planering och information

text: Den närmare utformningen av inflytandet ska anges i samband med den planering av verksamheten som föreskrivs i

text: 4 §

text: Barnen, eleverna och vårdnadshavarna ska informeras om vad som gäller i fråga om inflytande och samråd. De ska också informeras om huvuddragen i de bestämmelser som gäller för utbildningen. Rektorn ansvarar för att sådan information lämnas.

text: Lag (2019:801).

text: Lokala styrelser

text: En kommun eller en region får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller regionen är huvudman för enligt bestämmelserna om självförvaltningsorgan i

text: 8 kap.

text: 8 §§

text: kommunallagen (2017:725)

text: om inte annat följer av denna lag.

text: Lag (2019:947).

text: I en lokal styrelse för en förskoleenhet eller en skolenhet med grundskola eller anpassad grundskola ska företrädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, anpassad gymnasieskola eller kommunal vuxenutbildning ska företrädare för eleverna och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. Företrädarna för eleverna eller vårdnadshavarna får inte vara fler än övriga ledamöter.

text: Lag (2022:1315).

text: Rektorn får uppdra åt den lokala styrelsen att besluta i frågor som rektorn enligt

text: 2 kap. 10 §

text: får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare att besluta i. Rektorn får dock inte uppdra åt den lokala styrelsen att besluta i frågor som rör enskilda barn eller elever.

text: Lag (2019:801).

text: 5 kap.

text: Trygghet och studiero

text: Kapitlets innehåll

text: tillämpningsområde (

text: 2 §

text: arbetsmiljö (

text: 4 d §§

text: skolregler (

text: och

text: 5 a §§

text: förväntansdokument (

text: 5 b §

text: disciplinära och andra särskilda åtgärder (

text: 23 §§

text: ), och

text: dokumentation (

text: 24 §

text: Lag (2026:1198).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Tillämpningsområde

text: Om inte annat anges i respektive paragraf gäller bestämmelserna i detta kapitel alla skolformer utom förskolan. Bestämmelserna i

text: 5 a

text: och

text: 24 §§

text: gäller också för fritidshemmet.

text: Lag (2026:1198).

text: Arbetsmiljö

text: Alla elever ska tillförsäkras en skolmiljö där utbildningen präglas av trygghet och undervisningen av studiero. Med studiero avses att det finns goda förutsättningar för eleverna att koncentrera sig på undervisningen.

text: Det ska på skolenheten bedrivas både ett förebyggande arbete som syftar till att skapa trygghet och studiero och ett arbete för att upprätthålla tryggheten och studieron. Huvudmannen ska säkerställa att arbetet bedrivs och rektorn ska ansvara för arbetet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det förebyggande och det upprätthållande arbetet.

text: Lag (2026:1198).

text: I

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö.

text: I vissa frågor som rör arbetsmiljön finns bestämmelser även i denna lag.

text: Lag (2026:1198).

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet och öppen fritidsverksamhet ska elevers mobiltelefoner samlas in vid elevens skoldags början och återlämnas vid elevens skoldags slut.

text: Rektorn får i samma skolformer och verksamheter besluta att även elevers övriga elektroniska kommunikationsutrustning ska samlas in vid elevens skoldags början och återlämnas senast vid elevens skoldags slut. Rektorns beslut får avse högst ett år i taget.

text: Rektorn eller en lärare får göra undantag från insamling enligt första eller

text: andra stycket

text: för sådan användning av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning som avses i

text: 4 a §

text: , eller för en enskild elev om det i övrigt finns särskilda skäl.

text: Rektorn eller en lärare får även göra undantag från insamling enligt

text: första stycket

text: vid utbildning utanför skolenheten om insamlingen eller återlämnandet skulle medföra betydande praktiska svårigheter.

text: Vid tillämpningen av denna paragraf ska barn jämställas med elev, och fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet och öppen fritidsverksamhet ska jämställas med skolenhet. För dessa verksamheter gäller andra-

text: fjärde styckena

text: för den personal som huvudmannen utser.

text: Lag (2026:1198).

text: sker enligt lärarens instruktioner i syfte att främja elevernas utveckling och lärande, eller

text: utgör extra anpassningar eller särskilt stöd enligt

text: 3 kap.

text: Vid undervisning får endast sådan användning av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning förekomma som

text: Om det finns särskilda skäl får dock rektorn eller en lärare tillåta en enskild elev att använda en mobiltelefon eller annan elektronisk kommunikationsutrustning även i andra fall än som avses i

text: första stycket

text: Denna paragraf gäller inte för kommunal vuxenutbildning.

text: Lag (2022:940).

text: sker enligt lärarens instruktioner i syfte att främja elevernas utveckling och lärande,

text: utgör stöd enligt 3 kap. 2 § andra stycket,

text: enligt läraren bedöms behövas vid stödundervisning enligt 3 kap. 5 a §, eller

text: utgör särskilt stöd enligt ett åtgärdsprogram enligt 3 kap. 9 §.

text: Om det finns särskilda skäl får dock rektorn eller en lärare tillåta en enskild elev att använda en mobiltelefon eller annan elektronisk kommunikationsutrustning även i andra fall än som avses i första stycket.

text: Denna paragraf gäller inte för kommunal vuxenutbildning. Lag (2026:1242).

text: Rektorn, en lärare eller en handledare som avses i

text: 21 kap. 13 §

text: får omhänderta mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning för att förebygga störningar i undervisningen.

text: Rektorn eller en lärare får omhänderta sådan utrustning även för att förebygga kränkande fotografering enligt

text: 4 kap. 6 a § brottsbalken

text: eller annan kränkande fotografering eller filmning av någon som inför eller efter en idrottslektion befinner sig i ett omklädningsrum, en dusch eller ett annat liknande utrymme.

text: Rektorn eller en lärare får även i andra liknande situationer eller om det finns särskilda skäl omhänderta mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning för att förebygga kränkande fotografering eller filmning.

text: Den som får omhänderta mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning enligt första, andra eller

text: tredje stycket

text: får även uppdra åt någon annan att göra detta.

text: Lag (2022:940).

text: 4 b § första stycket

text: ska återlämnas till eleven senast i samband med att undervisningspasset har avslutats för eleven,

text: 4 b § andra stycket

text: ska återlämnas till eleven senast i nära anslutning till att eleven har lämnat utrymmet efter idrottslektionen,

text: 4 b § tredje stycket

text: ska återlämnas när skälet för omhändertagandet har upphört.

text: Lag (2022:940).

text: Ett föremål som har omhändertagits enligt

text: Det ska för varje skolenhet och fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet finnas skriftliga rutiner för att hantera omhändertagande av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning enligt

text: 4 b

text: och

text: 4 c §§

text: För öppen fritidsverksamhet ska det finnas skriftliga rutiner för att hantera omhändertagande av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning enligt

text: 4 §

text: Rektorn beslutar om de skriftliga rutinerna. För fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet och för öppen fritidsverksamhet ska rutinerna beslutas av den personal som huvudmannen utser.

text: Lag (2026:1198).

text: Har betecknats

text: 5 kap. 4 d §

text: enligt

text: lag (2026:1198).

text: Skolregler

text: Skolregler ska finnas för varje skolenhet, för fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet och för öppen fritidsverksamhet.

text: Skolreglerna ska innehålla skolgemensamma förhållningsregler som syftar till att upprätthålla trygghet och studiero. I skolreglerna ska det ingå en plan för konsekvenser vid överträdelser av reglerna.

text: Lag (2026:1198).

text: Rektorn ansvarar för att skolreglerna tas fram och beslutar om dem. Rektorn ansvarar också för att det på skolenheten finns gemensamma rutiner och förhållningssätt för arbetet med att upprätthålla skolreglerna.

text: Skolreglerna ska förankras hos eleverna. Skolreglerna och hur de efterlevs ska regelbundet följas upp. Orsakerna till uppföljningens resultat ska analyseras.

text: Vid tillämpningen av denna paragraf ska barn jämställas med elev, och fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet samt öppen fritidsverksamhet ska jämställas med skolenhet. För dessa verksamheter gäller

text: första stycket

text: för den personal som huvudmannen utser.

text: Lag (2026:1198).

text: Förväntansdokument

text: information om innehållet i skolreglerna,

text: information om skolenhetens gemensamma rutiner och förhållningssätt i arbetet med att upprätthålla skolreglerna, och

text: en påminnelse om vårdnadshavares ansvar enligt

text: 6 kap.

text: föräldrabalken

text: Ett förväntansdokument ska finnas för varje skolenhet. Förväntansdokumentet ska innehålla

text: Förväntansdokumentet får även innehålla annan information som är relevant för att förtydliga de ömsesidiga förväntningarna mellan skolan och eleverna respektive skolan och vårdnadshavarna.

text: Rektorn ansvarar för att förväntansdokumentet tas fram.

text: Elever och vårdnadshavare ska under varje läsår informeras om innehållet i förväntansdokumentet.

text: Lag (2026:1198).

text: Disciplinära och andra särskilda åtgärder

text: Allmänna befogenheter för personalen

text: är befogad för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero, och

text: står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter.

text: Personalen får vidta en sådan omedelbar och tillfällig åtgärd som

text: Befogenheten enligt

text: första stycket

text: innefattar en befogenhet att ingripa fysiskt för att avvärja våld, kränkningar eller andra ordningsstörningar.

text: Enligt de förutsättningar som anges i

text: 23 §§

text: får det beslutas om utvisning ur undervisningslokalen, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering utanför den egna skolenheten, nekat tillträde till skolenheten, avstängning och omhändertagande av föremål, om åtgärden står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter.

text: Lag (2026:1198).

text: Utvisning ur undervisningslokalen

text: eleven stör undervisningen eller på annat sätt uppträder olämpligt, och

text: eleven inte har ändrat sitt uppförande efter uppmaning från läraren eller handledaren.

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan får en lärare eller en handledare som avses i

text: 21 kap. 13 §

text: visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av ett undervisningspass, om

text: Om elevens olämpliga uppträdande innebär våld, hot eller kränkning får eleven visas ut utan att först ha uppmanats att ändra sitt beteende.

text: Om läraren eller handledaren inte är närvarande i undervisningslokalen får annan personal visa ut en elev från lokalen under motsvarande förutsättningar som anges i första och

text: andra styckena

text: . I sådana fall ska läraren eller handledaren underrättas i efterhand.

text: Lag (2026:1198).

text: Kvarsittning

text: Under samma förutsättningar som i

text: 7 §

text: får en lärare eller rektor i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan besluta att en elev ska stanna kvar i skolan under uppsikt högst en timme efter att skoldagens undervisning har avslutats eller infinna sig i skolan högst en timme innan undervisningen börjar.

text: Lag (2022:1315).

text: Utredning

text: Om en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan vid upprepade tillfällen stört ordningen eller uppträtt olämpligt eller om eleven gjort sig skyldig till en allvarligare förseelse, ska rektorn se till att saken utreds. Samråd ska ske med elevens vårdnadshavare.

text: Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt

text: 3 kap. 7 §

text: är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas.

text: Lag (2025:729).

text: Med utgångspunkt i vad som har framkommit vid en utredning enligt

text: 9 § första stycket

text: ska rektorn se till att åtgärder genomförs för att få eleven att ändra sitt beteende.

text: Skriftlig varning

text: Efter en utredning enligt

text: 9 § första stycket

text: får rektorn besluta att tilldela eleven en skriftlig varning. En sådan varning ska innehålla information om vilka åtgärder som kan komma att vidtas om eleven inte ändrar sitt beteende.

text: Elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut.

text: Tillfällig omplacering

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan får rektorn besluta att en elev ska följa undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma skolenhet om åtgärderna som gjorts efter en sådan utredning som avses i

text: 9 § första stycket

text: inte varit tillräckliga eller om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra eleverna trygghet och studiero.

text: Ett beslut enligt

text: första stycket

text: får innebära att eleven ges enskild undervisning eller undervisning i en särskild undervisningsgrupp enligt

text: 3 kap. 11 §

text: . De förutsättningar som anges i

text: 3 kap.

text: för sådan undervisning behöver inte vara uppfyllda inför ett sådant beslut.

text: Innan rektorn fattar ett beslut som innebär undervisning i en annan undervisningsgrupp ska rektorn bedöma hur åtgärden kan påverka övriga elevers utbildning i den gruppen.

text: En åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av

text: första stycket

text: får inte gälla för en längre tid än återstoden av terminen. Om det återstår kortare tid än fyra veckor av terminen när åtgärden vidtas får den i stället gälla som längst fyra veckor in på nästa termin.

text: Lag (2026:1198).

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan får rektorn besluta att en elev ska följa undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma skolenhet om åtgärderna som gjorts efter en sådan utredning som avses i 9 § första stycket inte varit tillräckliga eller om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra eleverna trygghet och studiero.

text: Ett beslut enligt första stycket får innebära att eleven ges enskild undervisning eller undervisning i en mindre undervisningsgrupp enligt 3 kap. 11 §. De förutsättningar som anges i 3 kap. för sådan undervisning behöver inte vara uppfyllda inför ett sådant beslut.

text: En åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket får inte gälla för en längre tid än återstoden av terminen. Om det återstår kortare tid än fyra veckor av terminen när åtgärden vidtas får den i stället gälla som längst fyra veckor in på nästa termin. Lag (2026:1242).

text: Tillfällig placering utanför den egna skolenheten

text: Om åtgärder enligt

text: 12 §

text: inte är tillräckligt ingripande för att tillförsäkra andra elever trygghet och studiero eller inte är möjliga att genomföra, får rektorn besluta att en elev tillfälligt ska ges undervisning vid en annan skolenhet eller på en annan plats inom huvudmannens organisation.

text: Ett beslut enligt

text: första stycket

text: 3 kap. 11 §

text: . De förutsättningar som anges i

text: 3 kap.

text: Ett beslut om tillfällig placering vid en annan skolenhet fattas gemensamt med rektorn vid den mottagande skolenheten.

text: Elevens vårdnadshavare ska informeras om ett beslut enligt

text: första stycket

text: innan placeringen genomförs.

text: första stycket

text: får inte gälla för en längre tid än fyra veckor. Om det finns särskilda skäl får åtgärden dock gälla som längst i åtta veckor.

text: Lag (2026:1198).

text: Om åtgärder enligt 12 § inte är tillräckligt ingripande för att tillförsäkra andra elever trygghet och studiero eller inte är möjliga att genomföra, får rektorn besluta att en elev tillfälligt ska ges undervisning vid en annan skolenhet eller på en annan plats inom huvudmannens organisation.

text: Elevens vårdnadshavare ska informeras om ett beslut enligt första stycket innan placeringen genomförs.

text: En åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket får inte gälla för en längre tid än fyra veckor. Om det finns särskilda skäl får åtgärden dock gälla som längst i åtta veckor. Lag (2026:1242).

text: Om en elev tillfälligt har placerats utanför den egna skolenheten enligt

text: 13 §

text: ska det utarbetas en plan för att stödja elevens återgång till ordinarie skolgång efter den tillfälliga placeringen.

text: Rektorn vid den skolenhet som eleven hör till när placeringsbeslutet fattas ansvarar för att planen utarbetas. Rektorn ska även samråda med rektorn vid den skolenhet där eleven är tillfälligt placerad. Om eleven efter den tillfälliga placeringen ska placeras vid en annan skolenhet än den som eleven hörde till när beslutet om tillfällig placering fattades ska samråd även ske med rektorn vid den skolenhet där eleven placeras.

text: Lag (2026:1198).

text: I

text: 10 kap.

text: och

text: 31 §§

text: och

text: 11 kap.

text: och

text: 30 §§

text: finns bestämmelser om placering utan tidsbegränsning av en elev i grundskolan eller anpassade grundskolan vid en annan skolenhet än den som elevens vårdnadshavare har önskat, om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero.

text: Lag (2026:1198).

text: Nekat tillträde till skolenheten

text: åtgärder enligt

text: 13 §

text: inte är tillräckligt ingripande för att tillförsäkra andra elever trygghet och studiero eller inte är möjliga att genomföra, och

text: det finns synnerliga skäl för detta med hänsyn till andra elevers eller personals säkerhet.

text: I grundskolans årskurs 8-10, specialskolans årskurs 8- 11 och i gymnasieskolan får rektorn besluta att en elev ska nekas tillträde till skolenheten om

text: Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt

text: första stycket

text: Lag (2026:1198).

text: En åtgärd i form av nekat tillträde till skolenheten enligt

text: 13 c §

text: Ett beslut om nekat tillträde till skolenheten enligt

text: 13 c §

text: gäller omedelbart om inte annat beslutas.

text: Lag (2026:1198).

text: under vilken tid beslutet gäller, och

text: vilka av skolenhetens lokaler och ytor utomhus som beslutet gäller.

text: Lag (2026:1198).

text: Av ett beslut om nekat tillträde till skolenheten enligt

text: 13 c §

text: ska det framgå

text: Rektorn ska kontinuerligt följa upp om förutsättningarna för att neka eleven tillträde till skolenheten enligt

text: 13 c §

text: fortfarande är uppfyllda och upphäva beslutet när de inte längre är det.

text: Lag (2026:1198).

text: Innan rektorn beslutar om nekat tillträde till skolenheten enligt

text: 13 c §

text: ska eleven och elevens vårdnadshavare beredas tillfälle att yttra sig.

text: Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har fattat ett beslut att neka tillträde till skolenheten enligt

text: 13 c §

text: . Om eleven är under 18 år ska samråd ske med socialnämnden innan ett beslut fattas.

text: Lag (2026:1198).

text: En elev som har nekats tillträde till skolenheten enligt

text: 13 c §

text: ska få fjärr- eller distansundervisning enligt bestämmelserna i 21 och

text: 22 kap.

text: Lag (2026:1198).

text: Avstängning i vissa obligatoriska skolformer

text: I grundskolan, specialskolan och sameskolan får rektorn besluta att stänga av en elev helt eller delvis om eleven agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller personals säkerhet bedöms vara hotad.

text: åtgärder enligt

text: 13 §

text: inte är tillräckligt ingripande eller inte är möjliga att genomföra eller det finns särskilda skäl med hänsyn till elevens beteende, och

text: det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero.

text: Rektorn får även besluta att stänga av en elev helt eller delvis om

text: Eleven ska erbjudas kompensationsundervisning för den undervisning som han eller hon går miste om på grund av avstängningen. Rektorn avgör tidpunkten för kompensationsundervisningen och i vilken form den ska erbjudas.

text: Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första eller

text: andra stycket

text: Ett beslut om avstängning gäller omedelbart om inte annat beslutas.

text: Lag (2026:1198).

text: Avstängningstid i vissa obligatoriska skolformer

text: Ett beslut enligt

text: 14 §

text: får innebära avstängning endast under den tid som behövs för en skyndsam utredning av vilka andra åtgärder som kan behövas.

text: En elev får inte stängas av för en längre tidsperiod än två veckor och inte heller vid fler tillfällen än tre gånger per kalenderhalvår.

text: Lag (2026:1198).

text: Inhämtande av yttrande och information till berörda

text: Innan rektorn beslutar om avstängning enligt

text: 14 §

text: Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har fattat ett beslut om avstängning. Om eleven är under 18 år ska även socialnämnden informeras om beslutet.

text: Avstängning i de frivilliga skolformerna

text: eleven agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller personals säkerhet bedöms vara hotad,

text: eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedömningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper,

text: eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande,

text: eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling,

text: eleven kan antas ha begått en brottslig handling inom skolans område, eller

text: elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på övriga elevers trygghet och studiero.

text: I gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning får huvudmannen eller rektorn besluta att stänga av en elev helt eller delvis om

text: Huvudmannen eller rektorn får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla omedelbart.

text: En förutsättning för avstängning enligt

text: första stycket 3

text: eller

text: är att syftet med andra åtgärder inte har uppnåtts.

text: Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt denna paragraf.

text: Lag (2022:1315).

text: Avstängningstid i de frivilliga skolformerna

text: Beslut enligt

text: 17 §

text: får inte avse avstängning under längre tid än två veckor under ett kalenderhalvår, om inte annat följer av

text: andra stycket

text: Huvudmannen får besluta att förlänga avstängningen om syftet med en kortare avstängningstid inte har uppnåtts eller om det av någon annan anledning bedöms som nödvändigt med hänsyn till elevens uppträdande. Ett beslut om avstängning enligt

text: 17 §

text: får dock inte avse längre tid än återstoden av pågående kalenderhalvår och tre ytterligare kalenderhalvår.

text: Lag (2022:940).

text: Avstängning från viss utbildning med praktiska inslag

text: det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbetsplatsförlagd, och

text: det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänstgöringen.

text: Huvudmannen eller rektorn får, utöver vad som anges i

text: 17 §

text: första-

text: tredje styckena

text: , besluta att helt eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning, om

text: Lag (2022:1315).

text: Avstängningstid från viss utbildning med praktiska inslag

text: Huvudmannens beslut om avstängning enligt

text: 19 §

text: ska avse viss tid eller gälla utan tidsbegränsning.

text: Rektorns beslut om avstängning enligt

text: 19 §

text: får inte avse längre tid än två veckor.

text: Lag (2022:940).

text: Inhämtande av yttrande samt informations- och samrådsskyldighet

text: Innan huvudmannen eller rektorn beslutar om avstängning enligt 17 eller

text: 19 §

text: Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har fattat ett beslut om avstängning enligt 17 eller

text: 19 §

text: Om eleven är under 18 år och den sammanlagda tiden för avstängning under ett kalenderhalvår inte överstiger två veckor ska socialnämnden informeras om ett beslut enligt 17 eller

text: 19 §

text: Om eleven är under 18 år ska samråd ske med socialnämnden innan ett beslut fattas enligt 17 eller

text: 19 §

text: som innebär att den sammanlagda tiden för avstängning under ett kalenderhalvår överstiger två veckor.

text: Lag (2022:940).

text: Har betecknats

text: 5 kap. 13 b §

text: enligt

text: lag (2026:1198).

text: Omhändertagande av föremål

text: Personal får från en elev omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen, kränkande för elever eller personal eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen.

text: Föremål som annan personal än rektorn, en lärare eller en handledare som avses i

text: 21 kap. 13 §

text: har omhändertagit med stöd av

text: första stycket

text: ska, om det inte omedelbart kan lämnas tillbaka, utan onödigt dröjsmål överlämnas till rektorn, en lärare eller en sådan handledare för prövning av när föremålet ska lämnas tillbaka enligt

text: 23 §

text: Lag (2022:940).

text: 22 §

text: ska återlämnas till eleven senast vid den tidpunkt skoldagen är slut för eleven. Om eleven vid upprepade tillfällen tagit med sig föremål som omfattas av

text: 22 §

text: eller om det med hänsyn till föremålets beskaffenhet finns särskild anledning att inte återlämna det, behöver dock inte föremålet lämnas tillbaka förrän elevens vårdnadshavare har informerats om omhändertagandet. Ett omhändertagande får inte bestå längre än till och med fjärde dagen efter verkställandet av omhändertagandet.

text: Om ett föremål som har omhändertagits enligt

text: 22 §

text: kan antas bli förverkat enligt

text: 36 kap.

text: eller

text: 12 §

text: brottsbalken

text: 6 § narkotikastrafflagen (1968:64)

text: eller

text: 18 kap. 12 § vapenlagen (2026:408)

text: , ska rektorn eller den som rektorn har bestämt skyndsamt anmäla omhändertagandet till Polismyndigheten. Omhändertagandet får i dessa fall bestå tills frågan om föremålet ska tas i beslag har prövats.

text: Lag (2026:420).

text: Dokumentation

text: Om en åtgärd har vidtagits enligt 12, 13, 13 c, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22 eller

text: 23 §

text: , ska den dokumenteras skriftligt av den som har genomfört åtgärden. Om åtgärden rör omhändertagande av föremål enligt

text: 22 §

text: , gäller denna skyldighet endast om föremålet inte har återlämnats efter lektionens slut.

text: Lag (2026:1198).

text: 6 kap.

text: Åtgärder mot kränkande behandling

text: Ändamål och tillämpningsområde

text: Detta kapitel har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever.

text: Detta kapitel har också till ändamål att motverka trakasserier och sexuella trakasserier enligt

text: diskrimineringslagen (2008:567)

text: Bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksamhet enligt denna lag.

text: Lag (2026:1096).

text: Diskriminering

text: Bestämmelser om förbud m.m. mot diskriminering, inklusive trakasserier och sexuella trakasserier, i samband med verksamhet enligt denna lag finns i

text: diskrimineringslagen (2008:567)

text: Lag (2026:1096).

text: Definitioner

text: elev

text: : utöver vad som anges i

text: 1 kap. 3 §

text: den som söker annan utbildning än förskola enligt denna lag,

text: barn

text: : den som deltar i eller söker plats i förskolan eller annan pedagogisk verksamhet enligt

text: 25 kap.

text: personal

text: : anställda och uppdragstagare i verksamhet enligt denna lag, och

text: kränkande behandling

text: : ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt

text: diskrimineringslagen (2008:567)

text: kränker ett barns eller en elevs värdighet.

text: I detta kapitel avses med

text: Tvingande bestämmelser

text: Avtalsvillkor som inskränker rättigheter eller skyldigheter enligt detta kapitel är utan verkan.

text: Ansvar för personalen

text: Huvudmannen ansvarar för att personalen fullgör de skyldigheter som anges i detta kapitel, när den handlar i tjänsten eller inom ramen för uppdraget.

text: Aktiva åtgärder

text: Målinriktat arbete

text: Huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Närmare föreskrifter om detta finns i

text: och

text: 8 §§

text: Skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling

text: Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling.

text: Plan mot kränkande behandling

text: Huvudmannen ska se till att det varje år upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som avses att påbörjas eller genomföras under det kommande året. En redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i efterföljande års plan.

text: Förbud mot kränkande behandling

text: Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling.

text: Skyldighet att aktivt motverka, informera om, anmäla, utreda och vidta åtgärder mot kränkande behandling

text: All personal är skyldig att aktivt uppmärksamma och motverka kränkande behandling samt trakasserier och sexuella trakasserier enligt

text: diskrimineringslagen (2008:567)

text: i samband med verksamheten och se till att sådan behandling och sådana trakasserier hanteras.

text: Personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för allvarlig eller upprepad kränkande behandling eller allvarliga eller upprepade trakasserier eller sexuella trakasserier i samband med verksamheten är skyldig att informera rektorn om detta.

text: Personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling eller trakasserier eller sexuella trakasserier av någon i personalen är skyldig att informera rektorn om detta.

text: En rektor som får sådan information som avses i andra eller

text: tredje stycket

text: är skyldig att anmäla detta till huvudmannen.

text: För verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: och för fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller andra-

text: fjärde styckena

text: i stället för rektor den personal som huvudmannen utser.

text: Lag (2026:1096).

text: En huvudman som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för sådan kränkande behandling som avses i

text: 10 § andra

text: eller

text: tredje stycket

text: är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling i framtiden.

text: När det gäller sådana trakasserier eller sexuella trakasserier som avses i

text: 10 § andra

text: eller

text: tredje stycket

text: finns det bestämmelser om utbildningsanordnarens utredningsskyldighet i

text: 2 kap. 7 § diskrimineringslagen (2008:567)

text: Lag (2026:1096).

text: Förbud mot repressalier

text: Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt detta kapitel eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet.

text: Skadestånd

text: Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt

text: 7 §

text: 8 §

text: 9 §

text: 10 §

text: andra-

text: fjärde styckena

text: 10 a §

text: eller

text: 11 §

text: ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet. Skadestånd för kränkning i andra fall än vid repressalier lämnas dock inte, om kränkningen är ringa.

text: Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning sättas ned eller helt falla bort.

text: Lag (2026:1096).

text: Rättegången

text: Mål om skadestånd enligt detta kapitel ska handläggas enligt bestämmelserna i

text: rättegångsbalken

text: om rättegången i tvistemål när förlikning om saken är tillåten.

text: I sådana mål kan det dock förordnas att vardera parten ska bära sin rättegångskostnad, om den part som har förlorat målet hade skälig anledning att få tvisten prövad.

text: Bevisbörda

text: Om ett barn eller en elev som anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling enligt

text: 9 §

text: eller repressalier enligt

text: 11 §

text: , visar omständigheter som ger anledning att anta att han eller hon har blivit utsatt för sådan behandling, är det huvudmannen för verksamheten som ska visa att kränkande behandling eller repressalier inte har förekommit.

text: Rätt att föra talan

text: I en tvist om skadestånd enligt detta kapitel får Statens skolinspektion som part föra talan för ett barn eller en elev som medger det. När Skolinspektionen för sådan talan får myndigheten i samma rättegång också föra annan talan för barnet eller eleven om han eller hon medger det. För barn under 16 år krävs vårdnadshavares medgivande.

text: Bestämmelserna i

text: rättegångsbalken

text: om part ska gälla även den för vilken Skolinspektionen för talan enligt detta kapitel när det gäller jävsförhållande, pågående rättegång, personlig inställelse samt förhör under sanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningen.

text: När ett barn eller en elev för talan enligt detta kapitel får Skolinspektionen inte väcka talan för barnet eller eleven om samma sak.

text: Rättens avgörande i ett mål där Statens skolinspektion för talan för ett barn eller en elev får överklagas av barnet eller eleven, om det får överklagas av myndigheten.

text: När rättens avgörande i ett mål som avses i

text: första stycket

text: har vunnit laga kraft, får saken inte prövas på nytt på talan av vare sig barnet eller eleven eller Skolinspektionen.

text: 6 a kap.

text: Säkerhetsarbete i brottsförebyggande syfte

text: Kapitlets innehåll

text: tillämpningsområde (

text: 2 §

text: beredskap för allvarliga våldssituationer och hot om allvarliga våldssituationer (

text: 3 §

text: tillträde till förskoleenheten eller skolenheten (

text: 4 §

text: undersökning av väskor och andra föremål (

text: 9 §§

text: ), och

text: anmälan till Polismyndigheten vid misstanke om brott (

text: och

text: 11 §§

text: Lag (2025:625).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Tillämpningsområde

text: Om inte annat anges i respektive paragraf gäller bestämmelserna i detta kapitel för hela skolväsendet.

text: Vid tillämpningen av detta kapitel ska fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet jämställas med skolenhet.

text: Lag (2025:625).

text: Beredskap för allvarliga våldssituationer och hot om allvarliga våldssituationer

text: finns en beredskapsplan som anger de åtgärder som ska vidtas vid en allvarlig våldssituation eller hot om en allvarlig våldssituation, och

text: bedrivs ett löpande arbete för att säkerställa en beredskap att hantera allvarliga våldssituationer och hot om allvarliga våldssituationer.

text: Lag (2025:625).

text: Huvudmannen ska se till att det på varje förskole- och skolenhet

text: Tillträde till förskoleenheten eller skolenheten

text: Huvudmannen ska se till att det på varje förskole- och skolenhet vidtas åtgärder för att obehöriga personer inte ska ges tillträde till enheten under tid när verksamheten pågår.

text: Lag (2025:625).

text: Undersökning av väskor och andra föremål

text: Beslut om och utförande av undersökning

text: Väskor och andra föremål som elever har med sig till skolenheten eller till en skolaktivitet utanför skolenheten får undersökas om det är befogat för att begränsa risken för ordningsstörningar, kränkningar eller brott eller för att upprätthålla säkerheten. Detta gäller i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning. En sådan undersökning får endast utföras om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter.

text: En undersökning enligt

text: första stycket

text: som avser ett obestämt antal elever får endast utföras efter beslut av rektorn. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta ett sådant beslut. En sådan undersökning ska utföras av rektorn eller personer som särskilt har utsetts av rektorn för uppgiften.

text: En rektor får också, under sådana förutsättningar som anges i

text: första stycket

text: , besluta och utföra undersökningar av enskilda elevers väskor och andra föremål som elever har med sig till skolenheten eller till en skolaktivitet utanför skolenheten. En rektor får även uppdra åt särskilt utsedda personer att besluta och utföra sådana undersökningar.

text: Lag (2025:730).

text: För fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller vad som anges om rektorn i

text: 5 §

text: i stället huvudmannen.

text: Lag (2025:625).

text: Omhändertagande

text: Föremål som påträffas vid en undersökning enligt

text: 5 §

text: får omhändertas av rektorn om det är befogat för att begränsa risken för ordningsstörningar, kränkningar eller brott eller för att upprätthålla säkerheten. Sådana föremål får också omhändertas av en person som rektorn har utsett att utföra undersökning enligt

text: 5 § andra

text: eller

text: tredje stycket

text: Lag (2025:625).

text: 7 §

text: ska återlämnas till eleven senast vid den tidpunkt skoldagen är slut för eleven. Om eleven vid upprepade tillfällen har tagit med sig föremål som har kunnat befaras komma till användning för ordningsstörningar, kränkningar, brott eller för att hota säkerheten eller om det med hänsyn till föremålets beskaffenhet finns särskild anledning att inte återlämna det, behöver dock inte föremålet lämnas tillbaka förrän elevens vårdnadshavare har informerats om omhändertagandet. Ett omhändertagande får inte bestå längre än till och med fjärde dagen efter verkställandet av omhändertagandet.

text: 7 §

text: kan antas bli förverkat enligt

text: 36 kap.

text: eller

text: 12 §

text: brottsbalken

text: 6 § narkotikastrafflagen (1968:64)

text: eller

text: 9 kap. 5 § vapenlagen (1996:67)

text: Lag (2025:625).

text: Dokumentation

text: Ett utförande av en undersökning enligt

text: 5 §

text: och ett omhändertagande enligt

text: 7 §

text: ska dokumenteras. Om omhändertagandet sker under lektionstid behöver inte omhändertagandet dokumenteras om föremålet lämnas tillbaka vid lektionens slut.

text: Lag (2025:625).

text: Anmälan till Polismyndigheten vid misstanke om brott

text: Om det kan misstänkas att ett brott har begåtts av någon som är elev ska rektorn anmäla brottet till Polismyndigheten om inte övervägande skäl talar emot det. Detta gäller om brottet har begåtts i samband med verksamheten i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning.

text: Lag (2025:730).

text: För fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller skyldigheten att anmäla brott enligt

text: 10 §

text: för den personal som huvudmannen utser.

text: Lag (2025:625).

text: 7 kap.

text: Skolplikt och rätt till utbildning

text: Kapitlets innehåll

text: vilka som omfattas av skolplikt (

text: 2 §

text: rätten till utbildning (

text: 3 §

text: hur skolplikten fullgörs (

text: 9 §§

text: när skolplikten inträder (

text: 10 §

text: tidigare skolstart (

text: 11 §

text: att gå om en årskurs (

text: 11 c §

text: när skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgången (

text: 16 §§

text: deltagande i utbildning (

text: 19 a §§

text: ), och

text: ansvar för att skolplikten fullgörs (

text: 23 §§

text: Lag (2025:729).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Vilka som omfattas av skolplikt

text: Barn som är bosatta i Sverige har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel.

text: Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola.

text: Skolplikt gäller inte heller barn som avses i

text: 29 kap. 2 § andra stycket

text: . Dessa barn har dock samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn.

text: Rätten till utbildning

text: Enligt

text: 2 kap. 18 § första stycket regeringsformen

text: har alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola.

text: Av

text: 2 § tredje stycket

text: och

text: 15 §

text: följer även en viss rätt till utbildning utöver skolplikten.

text: Lag (2017:1115).

text: Hur skolplikten fullgörs

text: Grundskolan

text: Skolplikten ska börja fullgöras i grundskolan eller i den skolform där barnet tas emot enligt 5, 6 eller

text: 7 §

text: , om inte skolplikten fullgörs på något annat sätt enligt bestämmelserna i

text: 24 kap.

text: Lag (2025:729).

text: Anpassade grundskolan

text: Barn som på grund av att de har en intellektuell funktionsnedsättning inte bedöms ha förutsättningar att uppfylla sådana betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som gäller för grundskolan och som minst ska uppfyllas, ska tas emot i anpassade grundskolan.

text: Frågan om mottagande i anpassade grundskolan prövas av barnets hemkommun. Ett beslut om mottagande i anpassade grundskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs.

text: Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i anpassade grundskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. Ett barn får dock tas emot i anpassade grundskolan utan sin vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa.

text: Lag (2022:1315).

text: Barn som på grund av att de har en intellektuell funktionsnedsättning inte bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium som gäller för grundskolan, ska tas emot i anpassade grundskolan.

text: Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i anpassade grundskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. Ett barn får dock tas emot i anpassade grundskolan utan sin vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa. Lag (2026:1243).

text: Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i anpassade grundskolan inte tillhör anpassade grundskolans målgrupp.

text: En rektor som får sådana upplysningar ska anmäla detta till elevens hemkommun. Hemkommunen ska skyndsamt utreda frågan.

text: Lag (2022:1315).

text: Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör anpassade grundskolans målgrupp om en utredning enligt

text: 5 a §

text: visar detta. Hemkommunen ska då ta emot eleven i grundskolan eller se till att eleven på något annat sätt får föreskriven utbildning. Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för elevens övergång från anpassade grundskolan till en annan skolform.

text: Lag (2022:1315).

text: Specialskolan

text: är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning,

text: i annat fall än som avses i 1 är döva eller hörselskadade, eller

text: har en grav språkstörning.

text: Barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i grundskolan eller anpassade grundskolan ska tas emot i specialskolan om de

text: Frågan om mottagande i specialskolan prövas av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Ett beslut om mottagande i specialskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs.

text: Lag (2022:1315).

text: Sameskolan

text: Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i årskurs 1-7 i grundskolan. Även andra barn får fullgöra den delen av sin skolplikt i sameskolan, om det finns särskilda skäl.

text: Frågan om ett barn ska få fullgöra sin skolplikt i sameskolan prövas av Sameskolstyrelsen.

text: Lag (2025:729).

text: Mottagande på försök

text: Den som är elev i grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan kan på försök under högst sex månader tas emot som elev i en annan av dessa skolformer, om de huvudmän som berörs är överens om detta och elevens vårdnadshavare medger det.

text: Lag (2022:1315).

text: Integrerade elever

text: En elev i grundskolan kan få sin utbildning inom anpassade grundskolan (

text: integrerad elev

text: ), om de huvudmän som berörs är överens om detta och elevens vårdnadshavare medger det. En elev i anpassade grundskolan kan under samma förutsättningar få sin utbildning inom grundskolan eller sameskolan.

text: För en elev som på detta sätt får sin utbildning inom en annan skolform gäller de bestämmelser som avser den ursprungliga skolformen. Rektorn för den skolenhet där eleven får sin undervisning får dock besluta om de undantag från dessa bestämmelser som krävs med hänsyn till undervisningens uppläggning.

text: Lag (2022:1315).

text: När skolplikten inträder

text: Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller sex år.

text: Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller sju år.

text: Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare.

text: Lag (2017:1115).

text: Tidigare skolstart

text: Ett barn får tas emot i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller fem år om barnets vårdnadshavare begär det och barnet bedöms ha förutsättningar för det.

text: rektorn när det gäller grundskolan och sameskolan,

text: barnets hemkommun när det gäller anpassade grundskolan, och

text: Specialpedagogiska skolmyndigheten när det gäller specialskolan.

text: Lag (2025:729).

text: Beslut enligt

text: första stycket

text: fattas av

text: Har upphävts genom lag 2025:729

text: Har upphävts genom lag 2025:729

text: Gå om en årskurs

text: Rektorn får besluta att en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs, om elevens vårdnadshavare medger det och det med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Om det finns synnerliga skäl får rektorn även utan medgivande från elevens vårdnadshavare besluta att eleven ska gå om en årskurs.

text: första stycket

text: Lag (2022:1316).

text: När skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgången

text: Skolpliktens upphörande

text: Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det tionde året eller, om eleven går i specialskolan, det elfte året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten, om inte annat följer av 13 eller

text: 14 §

text: Lag (2017:1115).

text: Senare upphörande

text: För den elev som inte gått ut högsta årskursen när skolplikten annars skulle ha upphört enligt

text: 12 §

text: , upphör skolplikten i stället ett år senare, dock senast när eleven fyller 18 år.

text: Frågan om skolpliktens förlängning enligt

text: första stycket

text: prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas dock frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten.

text: Tidigare upphörande

text: Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 eller

text: 13 §

text: uppfyller de betygskriterier som minst ska uppfyllas för den skolform där eleven fullgör sin skolplikt, upphör skolplikten.

text: Frågan om skolpliktens upphörande enligt

text: första stycket

text: prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten.

text: Lag (2022:146).

text: Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 eller 13 § tillgodogör sig de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 för den skolform där eleven fullgör sin skolplikt, upphör skolplikten.

text: Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Lag (2026:1243).

text: Rätt att slutföra skolgången

text: En elev i grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten upphör dessförinnan.

text: En elev i grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande slutföra utbildningen under ytterligare två år, om eleven inte har uppfyllt de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas för respektive skolform. En elev i anpassade grundskolan har under denna tid rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i

text: 11 kap. 7 § första stycket

text: garanterade undervisningstiden, om eleven inte dessförinnan uppfyllt betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper.

text: En elev som har tagits emot i specialskolan enligt

text: 6 § första stycket 1

text: och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfredsställande förhållanden i anpassade gymnasieskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i specialskolan till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller 21 år, om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen enligt

text: andra stycket

text: Lag (2022:1315).

text: En elev i grundskolan, anpassade grundskolan eller specialskolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande slutföra utbildningen under ytterligare två år, om eleven inte har tillgodogjort sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium för respektive skolform. En elev i anpassade grundskolan har under denna tid rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garanterade undervisningstiden, om eleven inte dessförinnan har tillgodogjort sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium.

text: En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfredsställande förhållanden i anpassade gymnasieskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i specialskolan till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller 21 år, om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket. Lag (2026:1243).

text: Frågan om rätt att slutföra skolgången enligt

text: 15 §

text: Deltagande i utbildning

text: Närvaro

text: En elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli.

text: Den obligatoriska verksamheten får omfatta högst 190 dagar per läsår och åtta timmar eller, i de tre lägsta årskurserna, sex timmar per dag. Sådan verksamhet får inte förläggas till lördagar, söndagar eller andra helgdagar.

text: elever i grundskolan, specialskolan och sameskolan som läser på en högre nivå och även i andra fall för elever i specialskolan, och

text: elever i anpassade grundskolan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från

text: andra stycket

text: för

text: Om en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare samma dag informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras samma dag.

text: Lag (2025:729).

text: Ledighet

text: En elev i en skolform som avses i

text: 17 §

text: får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter. Om det finns synnerliga skäl får längre ledighet beviljas.

text: Rektorn beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser längre tid än tio dagar.

text: Befrielse

text: En elev i en skolform som avses i

text: 17 §

text: får på begäran av elevens vårdnadshavare befrias från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen om det finns synnerliga skäl. Ett sådant beslut får endast avse enstaka tillfällen under ett läsår.

text: Rektorn beslutar om befrielse. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta sådana beslut.

text: Utredning om frånvaro

text: Om en elev har upprepad eller längre frånvaro från den verksamhet som avses i

text: 17 §

text: ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Utredningen ska genomföras i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare samt med elevhälsan.

text: 3 kap. 7 §

text: När en utredning om en elevs frånvaro har inletts ska rektorn se till att frånvaron snarast anmäls till huvudmannen.

text: Lag (2018:1098).

text: Ansvar för att skolplikten fullgörs

text: Vårdnadshavares ansvar

text: Den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn ska se till att barnet fullgör sin skolplikt.

text: Hemkommunens ansvar

text: Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess grundskola eller anpassad grundskola på något annat sätt får föreskriven utbildning.

text: Hemkommunen ska i frågor som rör skolpliktiga elever som avses i

text: 19 a §

text: vid behov samordna insatser med samhällsorgan, organisationer eller andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av

text: 29 kap. 14 §

text: och offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Lag (2025:729).

text: Huvudmannens ansvar

text: Huvudmannen ska se till att eleverna i huvudmannens grundskola och anpassad grundskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång.

text: När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skolenhet med en annan huvudman än hemkommunen eller det hos en sådan huvudman har inletts en utredning om elevens frånvaro enligt

text: 19 a §

text: , ska huvudmannen snarast lämna uppgift om detta till hemkommunen.

text: Lag (2025:729).

text: Föreläggande och vite

text: Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkommunen förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. För en elev i specialskolan eller sameskolan är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter.

text: Ett föreläggande enligt

text: första stycket

text: får förenas med vite.

text: Ett beslut om föreläggande gäller omedelbart om inte annat beslutas.

text: Lag (2025:729).

text: 8 kap.

text: Förskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 11 §§

text: bestämmelser om förskola med offentlig huvudman (

text: 17 §§

text: ), och

text: bestämmelser om fristående förskola (

text: 24 §§

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet.

text: Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning.

text: Erbjudande av förskola

text: Barn som är bosatta i Sverige och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt vad som anges i

text: 7 §§

text: . Förskola behöver dock inte erbjudas under kvällar, nätter, veckoslut eller i samband med större helger.

text: Lag (2017:1115).

text: Barn ska från och med höstterminen det år barnet fyller tre år erbjudas förskola under minst 525 timmar om året, om inte annat följer av

text: 7 §§

text: Barn ska från och med ett års ålder erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt.

text: Barn, vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga enligt

text: föräldraledighetslagen (1995:584)

text: för vård av annat barn, ska från och med ett års ålder erbjudas förskola under minst tre timmar per dag eller 15 timmar i veckan.

text: Barn ska även i andra fall än som avses i

text: och

text: 6 §§

text: erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola.

text: Barngrupperna och miljön

text: Huvudmannen ska se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö.

text: Särskilt stöd

text: Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver.

text: Om det genom uppgifter från förskolans personal, ett barn eller ett barns vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska rektorn se till att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna.

text: Lag (2018:1303).

text: Modersmål

text: Förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål.

text: Fortlöpande samtal och utvecklingssamtal

text: Personalen ska föra fortlöpande samtal med barnets vårdnadshavare om barnets utveckling. Minst en gång varje år ska personalen och barnets vårdnadshavare därutöver genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande (

text: utvecklingssamtal

text: ). Förskollärare har det övergripande ansvaret för utvecklingssamtalet.

text: Samtal och utvecklingssamtal

text: Personalen ska föra samtal med barnets vårdnadshavare om barnets utveckling.

text: Minst en gång varje år ska personalen och barnets vårdnadshavare genomföra ett utvecklingssamtal om barnets utveckling och lärande. Förskollärare har det övergripande ansvaret för utvecklingssamtalet. Lag (2026:1243).

text: Förskola med offentlig huvudman

text: Hemkommunens ansvar

text: vars vårdnadshavare önskar det, eller

text: som ska tas emot i förskolan efter ett erbjudande om plats enligt

text: 14 a §

text: Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommunen som ska erbjudas förskola och

text: Hemkommunen får fullgöra sina skyldigheter genom att erbjuda barnet motsvarande utbildning i fristående förskola.

text: Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin förskola ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen ansvarar för.

text: Lag (2022:833).

text: Uppsökande verksamhet

text: Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som ska erbjudas förskola enligt

text: 4 §

text: och som inte har en plats i förskola och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola.

text: Första kontakten ska tas inför hösten det år barnet fyller tre år. Kontakt ska sedan tas inför varje höst och varje vår då barnet inte har en plats i förskola. Sista kontakten ska tas inför våren det år barnet fyller sex år.

text: Kommunen behöver inte ta kontakt enligt

text: första stycket

text: med vårdnadshavare till barn som inte är folkbokförda i Sverige enligt

text: folkbokföringslagen (1991:481)

text: Lag (2022:833).

text: Förskola på nationella minoritetsspråk

text: En hemkommun som ingår i ett förvaltningsområde enligt lagen (

text: ) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska erbjuda barn, vars vårdnadshavare begär det, plats i förskola där hela eller en väsentlig del av utbildningen bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska.

text: Vårdnadshavare som ansöker om förskoleplats för sitt barn ska tillfrågas om de önskar plats i sådan förskola som avses i

text: första stycket

text: Lag (2022:833).

text: Mottagande i en annan kommun

text: Ett barn har rätt att bli mottaget i förskola med offentlig huvudman i en annan kommun än hemkommunen, om barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens förskola. Innan kommunen fattar beslut om att ta emot ett sådant barn ska den inhämta yttrande från barnets hemkommun.

text: Efter önskemål av barnets vårdnadshavare får en kommun även i annat fall i sin förskola ta emot ett barn från en annan kommun.

text: Erbjudande av plats

text: När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet förskola inom fyra månader.

text: Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl har behov av särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska skyndsamt erbjudas förskola.

text: Ett särskilt erbjudande om plats för bättre språkutveckling i svenska

text: barnet är fött utomlands och vistas i Sverige sedan högst fem år, eller

text: barnets vårdnadshavare som är bosatta i Sverige är födda utomlands och vistas i Sverige sedan högst fem år.

text: Ett barn som ska erbjudas förskola enligt

text: 4 §

text: ska av hemkommunen erbjudas en plats vid en förskoleenhet även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare om

text: Kommunen ska sträva efter att erbjuda även andra barn som ska erbjudas förskola enligt

text: 4 §

text: och som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska en plats vid en förskoleenhet utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare.

text: Lag (2022:833).

text: Kommunen behöver inte erbjuda en plats enligt

text: 14 a §

text: om barnet inte är folkbokfört i Sverige enligt

text: folkbokföringslagen (1991:481)

text: Kommunen behöver inte heller erbjuda en plats enligt

text: 14 a § första stycket

text: om det med hänsyn till barnets levnadsförhållanden eller situation i övrigt är uppenbart obehövligt.

text: Lag (2022:833).

text: Ett erbjudande om plats enligt

text: 14 a §

text: ska ges från och med hösten det år barnet fyller tre år. Erbjudandet ska lämnas till barnets vårdnadshavare senast tre månader före det datum då barnet tidigast kan tas emot.

text: Kommunen ska hålla platsen reserverad för barnet till och med en månad efter det datum då barnet tidigast kan tas emot. Kommunens skyldighet att hålla platsen reserverad upphör om barnet inte börjar i verksamheten inom den tiden eller det framgår på något annat sätt att det inte finns önskemål om den erbjudna platsen.

text: Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst barnet inte har en plats i förskola till och med det år då barnet fyller fem år.

text: Lag (2022:833).

text: Placering vid en förskoleenhet

text: Ett barn ska erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till barnets vårdnadshavares önskemål.

text: Avgifter

text: En kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar. Avgifterna ska vara skäliga.

text: Från och med höstterminen det år barnet fyller tre år får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger 525 timmar om året.

text: För barn som erbjudits förskola enligt

text: 7 §

text: får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger 15 timmar i veckan.

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun som i sin förskola har ett barn från en annan kommun ska ersättas för sina kostnader för barnets utbildning av barnets hemkommun, om mottagandet grundar sig på

text: 13 § första stycket

text: Även i de fall som avses i

text: 13 § andra stycket

text: ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om något annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och barnets behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskola. Har ett barn ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Fristående förskola

text: Mottagande

text: Varje fristående förskola ska vara öppen för alla barn som ska erbjudas förskola, om inte den kommun där förskoleenheten är belägen medger undantag med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär.

text: Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt ett barn, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för barnet enligt

text: 23 § andra stycket

text: Urval

text: Om det inte finns plats för alla sökande till en förskoleenhet, ska urvalet göras på de grunder som den kommun där förskoleenheten är belägen godkänner.

text: Avgifter

text: Avgifter som huvudmannen för en fristående förskola tar ut får inte vara oskäligt höga.

text: För barn som ska erbjudas förskola enligt

text: 7 §

text: Bidrag från hemkommunen

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje barn vid förskoleenheten.

text: Bidraget består av ett grundbelopp enligt

text: 22 §

text: och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt

text: 23 §

text: omsorg och pedagogisk verksamhet,

text: pedagogiskt material och utrustning,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskola.

text: Tilläggsbelopp ska lämnas för barn som har ett omfattande behov av särskilt stöd. Tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån barnets behov.

text: Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för ett barn, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Lag (2016:550).

text: Bidragsskyldigheten enligt

text: 21 §

text: gäller bara i den omfattning som barnet ska erbjudas förskola enligt

text: 7 §§

text: 9 kap. Har upphävts genom lag (2025:729).

text: 10 kap.

text: Grundskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 13 §§

text: bestämmelser om betyg (

text: 23 §§

text: bestämmelser om lovskola (

text: 23 a

text: 23 f §§

text: bestämmelser om utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner (

text: 23 g

text: 23 i §§

text: bestämmelser om grundskola med offentlig huvudman (

text: 34 §§

text: ), och

text: bestämmelser om fristående grundskola (

text: 41 §§

text: Lag (2024:410).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Grundskolan ska ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa.

text: Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning.

text: Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet.

text: Årskurser, stadier, läsår och terminer

text: Grundskolan ska ha tio årskurser, som indelas i lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består av årskurs 1-4, mellanstadiet av årskurs 5-7 och högstadiet av årskurs 8-10.

text: Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin.

text: enligt

text: 23 a § första stycket

text: eller

text: 23 b § första

text: och

text: andra styckena

text: , eller

text: i syfte att den tid som en elev deltagit i lovskola ska kunna avräknas från ett erbjudande om lovskola enligt

text: 23 a § andra stycket

text: eller

text: 23 b § fjärde stycket

text: I grundskolan ingår även lovskola i de fall sådan anordnas

text: Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta.

text: Lag (2025:729).

text: Ämnen

text: bild,

text: engelska,

text: hem- och konsumentkunskap,

text: idrott och hälsa,

text: matematik,

text: musik,

text: naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi,

text: samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap,

text: slöjd,

text: svenska eller svenska som andraspråk, och

text: teknik.

text: Undervisningen ska omfatta följande ämnen:

text: Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål.

text: Vidare ska det finnas skolans val. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om Statens skolverk har godkänt en plan för undervisningen.

text: Av

text: 6 § 2

text: och

text: 23 g §

text: framgår att undervisningen i vissa fall får omfatta ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner.

text: Lag (2024:411).

text: Undervisningstid

text: Elevernas undervisningstid

text: Den totala undervisningstiden för varje elev i grundskolan ska vara minst 7 424 timmar.

text: För en nyanländ elev och för en elev som avses i

text: 3 kap. 12 c § andra stycket 2

text: ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt

text: 3 kap. 12 e §

text: motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av undervisnings-tiden (

text: timplan

text: Lag (2025:729).

text: För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Lag (2026:1243).

text: Extra studietid

text: Elever i årskurs 5-10 ska erbjudas att frivilligt delta i undervisning i form av extra studietid. Erbjudandet ska omfatta minst två timmar per vecka. Undervisningen ska anordnas under eller i direkt anslutning till skoldagen vid den skolenhet eleven tillhör.

text: Extra studietid ska inte räknas in i den minsta totala undervisningstiden enligt

text: 5 §

text: Lag (2025:729).

text: Ytterligare bemyndiganden om undervisningens innehåll och omfattning

text: undervisningstid utöver vad som följer av

text: 5 §

text: avvikelser från

text: 4 §

text: och från timplanen för särskilda riksrekryterande utbildningar där undervisningen fördjupas eller breddas i ett eller flera ämnen eller bedrivs i ett eller flera ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner (riksrekryterande spetsutbildningar), för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning och för andra särskilda utbildningar,

text: andra begränsade avvikelser från

text: 4 §

text: och från timplanen utöver vad som följer av

text: 3 kap. 12 §

text: (anpassad studiegång) eller

text: 7 kap. 9 § andra stycket

text: (integrerad undervisning), om det finns särskilda skäl, och

text: undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen.

text: Lag (2024:411).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i grundskolan.

text: Föreskrifter om sådan utbildning som regeringen meddelar i förordning får avvika från bestämmelserna i denna lag.

text: Lag (2010:1997).

text: Modersmålsundervisning

text: språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och

text: eleven har grundläggande kunskaper i språket.

text: En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om

text: En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket.

text: Lag (2014:458).

text: Integrerad samisk undervisning

text: En huvudman för grundskola får i sin grundskola anordna samisk undervisning för elever som får fullgöra en del av sin skolplikt i sameskolan, om huvudmannen och Sameskolstyrelsen ingår avtal om det.

text: Med samisk undervisning avses undervisning med samiska inslag och undervisning i samiska utöver den undervisning som anordnas som modersmålsundervisning i samiska.

text: Lag (2020:605).

text: Utbildningen för de elever som avses i

text: 7 a §

text: ska integreras med motsvarande utbildning för andra elever i grundskolan.

text: Den samiska undervisningen får förläggas till tid utanför den i

text: 5 §

text: garanterade undervisningstiden.

text: Lag (2020:605).

text: Kursplaner

text: För varje ämne ska en kursplan gälla.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner.

text: För varje ämne ska en eller i vissa fall flera kursplaner gälla.

text: syfte,

text: ämnets bidrag till skolans mål,

text: mål och innehåll,

text: undervisningsstrategier, och

text: betygs- och bedömningskriterier.

text: Varje kursplan ska innehålla

text: För ämnet svenska som andraspråk ska det finnas två kursplaner och den ena av dessa, kursplanen för grundläggande svenska, ska endast innehålla det som anges i andra stycket 1-4.

text: Av 1 kap. 11 § framgår att kursplanerna ska ingå i läroplanen för grundskolan. Lag (2026:1243).

text: Praktisk arbetslivsorientering

text: Huvudmannen ansvarar för att praktisk arbetslivsorientering (

text: prao

text: ) anordnas för alla elever under sammanlagt minst tio dagar från och med årskurs 9. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval.

text: Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisning på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev.

text: Lag (2025:729).

text: Tester och prov

text: Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet.

text: Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första och

text: andra styckena

text: för utbildning från och med årskurs 8 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 5. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i

text: 30 § första stycket

text: om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts.

text: Lag (2025:729).

text: färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildningen före den 1 juli 2011,

text: färdighetsprov användes i en årskurs eller utbildning som enligt de bestämmelser som gällde före den 1 juli 2011 motsvarar den eller de årskurser som ansökan avser, och

text: det finns särskilda skäl.

text: Efter ansökan från en huvudman, får regeringen med undantag från

text: 9 § första stycket

text: besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i en årskurs i lågstadiet vid eller inom en skolenhet, om

text: Beslutet ska avse en viss huvudman samt en viss skolenhet eller elevgrupp.

text: När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas.

text: Lag (2025:729).

text: Avgifter

text: Utbildningen ska vara avgiftsfri.

text: Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål.

text: Eleverna ska utan kostnad erbjudas näringsriktiga skolmåltider.

text: Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut.

text: Lag (2023:951).

text: Trots

text: 10 §

text: får det förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

text: I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

text: Utvecklingssamtal och individuell utvecklingsplan

text: Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnen som eleven får undervisning i.

text: Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i

text: 3 kap. 9 §

text: Lag (2022:146).

text: Utvecklingssamtal och plan för kunskapsutveckling

text: Minst en gång varje läsår ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska dels tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll, dels i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen.

text: Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. Lag (2026:1243).

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 7 i de ämnen som eleven får undervisning i, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 7 och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

text: I årskurs 1-6 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan

text: Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen.

text: Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

text: Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 7.

text: Om en elev ges betyg i årskurs 5 och 6 gäller inte skyldigheten enligt

text: första stycket

text: i de aktuella årskurserna.

text: Lag (2025:729).

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll i de ämnen som eleven får undervisning i, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll.

text: I årskurs 1-6 ska läraren en gång per läsår, vid ett utvecklingssamtal, i en skriftlig plan för kunskapsutveckling

text: Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska dokumenteras i planen för kunskapsutveckling. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i den planen.

text: Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra till-fällen än vid ett utvecklingssamtal.

text: Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga planen för kunskapsutveckling innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll.

text: Om en elev ges betyg i årskurs 5 och 6 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Lag (2026:1243).

text: Betyg

text: Tillämpliga bestämmelser

text: Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i

text: 3 kap.

text: 21 §§

text: Betygssättning

text: Betyg ska sättas i grundskolans ämnen i slutet av varje termin från och med årskurs 7 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen.

text: Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 7, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 7.

text: Lag (2025:729).

text: Om betyg sätts i årskurs 5 och 6 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen.

text: Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i den årskursen.

text: Lag (2025:729).

text: 16 a /Träder i kraft I:2028-07-02/ § Betyg ska inte sättas för en elev i ämnet svenska som andraspråk när det gäller undervisning som eleven har fått enligt kursplanen för grundläggande svenska.

text: Lag (2026:1243).

text: Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

text: Betyg betecknas med ett heltal på skalan 1-10. Högsta betyg betecknas med 10 och lägsta betyg med 1. Lag (2026:1243).

text: Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnena.

text: Lag (2010:2022).

text: Betyg innan ett ämne har avslutats

text: När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: i årskurs 5 och 6, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 7,

text: i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 7, och

text: efter årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 10.

text: Lag (2025:729).

text: Vid bedömningen ska elevens kunskaper

text: När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har tillgodogjort sig i ämnet till och med den aktuella terminen. Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de kunskaper som eleven ska ha tillgodogjort sig vid betygstillfället med utgångspunkt i det som anges i ämnets kursplan i den del som avser mål och innehåll samt med stöd av betygskriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Lag (2026:1243).

text: Betyg när ett ämne har avslutats

text: När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om betygskriterier.

text: Lag (2022:146).

text: När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de kunskaper som i ämnets kursplan anges i den del som avser mål och innehåll samt med stöd av betygskriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Lag (2026:1243).

text: Vid betygssättning enligt

text: och

text: 20 §§

text: i ett ämne som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl.

text: Lag (2017:1104).

text: 20 a /Träder i kraft I:2028-07-02/ § Vid betygssättning i årskurs 10 ska det inom varje skolenhet genomföras bedömningssamråd mellan lärare som undervisar i samma ämne. Bedömningssamråd ska även genomföras i tidigare årskurser mellan lärare som undervisar i samma ämne om ett ämne avslutas i en tidigare årskurs. Syftet med sådana samråd är att öka betygens likvärdighet inom respektive ämne.

text: Rektorn ansvarar för att bedömningssamråd genomförs.

text: Lag (2026:1243).

text: Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt

text: och

text: 20 §§

text: bortses från enstaka delar av betygskriterierna för årskurs 7 eller 10. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg.

text: Lag (2025:729).

text: Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av den del av ett ämnes kursplan som avser mål och innehåll. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig dessa delar. Lag (2026:1243).

text: I fall där ett icke godkänt betyg sätts i ett avslutat ämne ska en skriftlig bedömning av elevens kunskapsutveckling i ämnet ges. Av bedömningen får också de stödåtgärder som har vidtagits framgå. Bedömningen ska undertecknas av läraren.

text: Om det enligt

text: 18 §

text: inte kan sättas betyg i ett avslutat ämne, får de stödåtgärder som har vidtagits framgå av beslutet.

text: Prövning

text: Den som vill ha betyg från grundskolan har rätt att genomgå prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen i grundskolan eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från grundskolan.

text: Den som har fått undervisning i lovskola enligt

text: 23 b § andra stycket

text: ska av huvudmannen erbjudas att i anslutning till lovskolan genomgå prövning för betyg i de ämnen undervisningen i lovskolan har avsett.

text: Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i

text: 3 kap.

text: ska i tillämpliga delar gälla i fråga om prövningen.

text: Lag (2022:730).

text: Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i 3 kap. ska i tillämpliga delar gälla i fråga om prövningen. Lag (2026:1243).

text: Lovskola

text: En huvudman ska, om annat inte följer av

text: andra stycket

text: , erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 9 och som riskerar att i nästa

text: årskurs inte uppfylla betygskriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas i juni samma år som eleven har avslutat årskurs 9 och uppgå till sammanlagt minst 50 timmar. Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt

text: 5 §

text: En huvudman får från ett erbjudande enligt

text: första stycket

text: räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat från och med augusti det år eleven påbörjar årskurs 9 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit minst 50 timmar i sådan undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt

text: första stycket

text: Lag (2025:729).

text: En huvudman ska, om annat inte följer av andra stycket, erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 9 och som riskerar att i nästa årskurs inte kunna tillgodogöra sig de kunskaper som i ett eller flera ämnens kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas i juni samma år som eleven har avslutat årskurs 9 och uppgå till sammanlagt minst 50 timmar. Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §.

text: En huvudman får från ett erbjudande enligt första stycket räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat från och med augusti det år eleven påbörjar årskurs 9 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit minst 50 timmar i sådan undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt första stycket. Lag (2026:1243).

text: En huvudman ska erbjuda lovskola till elever i årskurs 10 som riskerar att inte uppfylla betygskriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas på loven under läsåret och uppgå till sammanlagt minst 25 timmar.

text: En huvudman ska också, om inte annat följer av

text: fjärde stycket

text: , erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 10 utan att ha uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas i juni samma år som eleven avslutat årskurs 10 och uppgå till sammanlagt minst 50 timmar.

text: Tiden för lovskola enligt första och

text: andra styckena

text: ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt

text: 5 §

text: andra stycket

text: räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat från och med augusti det år eleven påbörjar årskurs 10 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit minst 50 timmar i sådan undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt

text: andra stycket

text: Lag (2025:729).

text: En huvudman ska erbjuda lovskola till elever i årskurs 10 som riskerar att inte kunna tillgodogöra sig de kunskaper som i ett eller flera ämnens kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas på loven under läsåret och uppgå till sammanlagt minst 25 timmar.

text: Tiden för lovskola enligt första stycket ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §. Lag (2026:1243).

text: Lovskolans verksamhet får omfatta högst åtta timmar per dag och får inte förläggas till lördagar, söndagar eller andra helgdagar. Lovskolan får avbrytas om syftet med undervisningen uppnås på kortare tid än ett erbjudande enligt 23 a eller

text: 23 b §

text: omfattar.

text: Lag (2017:570).

text: En elev som accepterar ett erbjudande om lovskola ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli.

text: Om en elev i lovskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare samma dag informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras samma dag.

text: Lag (2017:570).

text: Huvudmannen bestämmer vid vilken skolenhet som lovskola ska anordnas. På lovskola tillämpas inte

text: och

text: 30 §§

text: Lag (2017:570).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om lovskola.

text: Lag (2017:570).

text: Utbildning enligt gymnasieskolans ämnesplaner

text: Rektorn för en skolenhet i grundskolan får besluta att en elev ska läsa ett eller flera ämnen på en eller flera nivåer enligt gymnasieskolans ämnesplaner, om eleven bedöms ha goda förutsättningar att klara studierna och eleven och elevens vårdnadshavare medger det. Om eleven eller elevens vårdnadshavare tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet att gälla.

text: undervisningen i ämnena bedrivs av lärare som är anställda av huvudmannen och uppfyller kraven på legitimation och behörighet i

text: 2 kap. 13 §

text: , eller

text: uppgifter som avser undervisning i ämnena överlämnas på entreprenad enligt

text: 23 kap. 12 a §

text: Om det är fråga om en fristående skola ska godkännandet som huvudman för utbildningen vid skolenheten enligt

text: 2 kap. 5 §

text: anses omfatta även sådana ämnen som anges i

text: första stycket

text: , om

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilken utsträckning ett beslut enligt

text: första stycket

text: ska anmälas till Statens skolinspektion.

text: Lag (2024:411).

text: Av

text: 6 § 2

text: framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från

text: 4 §

text: och från timplanen för riksrekryterande spetsutbildningar.

text: Om en riksrekryterande spetsutbildning bedrivs vid en fristående skola som bedriver grundskoleutbildning ska godkännandet som huvudman för utbildningen vid skolenheten enligt

text: 2 kap. 5 §

text: anses omfatta även sådana ämnen enligt gymnasieskolans ämnesplaner som erbjuds i spetsutbildningen. Detta gäller dock bara om undervisningen i ämnena bedrivs av lärare som är anställda av huvudmannen och uppfyller kraven på legitimation och behörighet i

text: 2 kap. 13 §

text: Lag (2024:411).

text: Ämnen som en elev i grundskolan läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner enligt

text: 23 g §

text: eller i en riksrekryterande spetsutbildning enligt

text: 6 § 2

text: ska betygssättas enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan.

text: Lag (2024:411).

text: Grundskola med offentlig huvudman

text: Hemkommunens ansvar

text: Hemkommunen ansvarar för att utbildning i grundskolan kommer till stånd för alla som enligt denna lag har rätt att gå i grundskolan och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt.

text: Skyldigheten enligt

text: första stycket

text: ska fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda.

text: Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin grundskola ska ta emot elever vars grundskoleutbildning hemkommunen ansvarar för.

text: Mottagande i en annan kommun

text: En elev har rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev ska den inhämta yttrande från elevens hemkommun.

text: En elev som vistas i ett sådant hem för vård eller boende som avses i

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: eller i ett sådant skyddat boende som avses i

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: har rätt att bli mottagen i en grundskola i den kommun där eleven vistas, trots att en annan kommun är den som ska svara för elevens utbildning.

text: Lag (2025:440).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att kommuner får anordna särskild utbildning i sin grundskola. Föreskrifterna får innebära att elever från hela landet i mån av plats ska tas emot på utbildningen.

text: En kommun får även i andra fall än som avses i

text: 24 § tredje stycket

text: , 25 eller

text: 26 §

text: ta emot en elev från en annan kommun i sin grundskola efter önskemål av elevens vårdnadshavare.

text: En elev som har tagits emot i en kommuns grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under läsåret.

text: Om det för eleven återstår endast en årskurs, har eleven också rätt att gå kvar sista årskursen.

text: Kommunens organisation av sin grundskola

text: Varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna.

text: Varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg härifrån får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid denna bedömning ska särskild vikt fästas vid elevens ålder.

text: En elev i grundskola med offentlig huvudman som till följd av sin skolgång måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande förhållanden. Hemkommunen ska svara för detta utan extra kostnader för eleven. Hemkommunens skyldighet omfattar dock inte elever som med stöd av

text: 27 §§

text: går i en annan kommuns grundskola eller elever som väljer att gå i en annan skolenhet i hemkommunen än den där de annars skulle ha placerats.

text: Placering vid en skolenhet

text: En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola.

text: den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, eller

text: Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål endast om

text: Beslut enligt

text: andra stycket 2

text: gäller omedelbart, om inte annat beslutas.

text: Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av

text: 30 § andra stycket

text: Rätten enligt

text: första stycket

text: att gå kvar vid en skolenhet gäller inte för en elev som med stöd av

text: 3 kap. 12 e §

text: ska placeras i en årskurs som inte anordnas vid skolenheten.

text: Lag (2025:729).

text: Resursskola

text: En kommun får begränsa utbildningen vid en viss skolenhet till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (

text: resursskola

text: ). För en resursskola gäller inte

text: och

text: 31 §§

text: Kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i

text: 3 kap.

text: Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola, efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan får även göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det.

text: Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras.

text: Lag (2022:724).

text: resursskola

text: ). För en resursskola gäller inte 30 och 31 §§.

text: Kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

text: Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Lag (2026:1243).

text: Placeringen vid resursskolan ska regelbundet följas upp och utvärderas.

text: En elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder.

text: Om elevens vårdnadshavare begär att placeringen vid resursskolan ska upphöra ska eleven placeras vid en annan av kommunens skolenheter enligt

text: 30 §

text: Lag (2022:724).

text: Skolskjuts i hemkommunen

text: Elever i grundskola med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet.

text: Denna rätt gäller dock inte elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem eller som går i en annan kommuns grundskola med stöd av

text: 27 §§

text: . I de fall då det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen även anordna skolskjuts i dessa fall.

text: Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas.

text: Skolskjuts i en annan kommun än hemkommunen

text: En elev som med stöd av

text: 25 §

text: går i en annan kommuns grundskola och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Detsamma gäller för en elev som går i en annan kommuns grundskola på grund av att eleven har placerats i ett sådant skyddat boende som aves i

text: 9 kap. 6 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt

text: första stycket

text: . Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun.

text: Lag (2025:440).

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun som i sin grundskola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun, om elevens skolgång i kommunen grundar sig på

text: 25 §

text: 26 §

text: eller

text: 28 § andra stycket

text: Även i de fall som avses i

text: 27 §

text: ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Lag (2014:458).

text: Fristående grundskola

text: Mottagande

text: vissa årskurser,

text: elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola), eller

text: vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för.

text: En fristående grundskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i grundskolan. Utbildningen får dock begränsas till att avse

text: Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i

text: 3 kap.

text: För en resursskola gäller inte

text: 36 §

text: . Om det inte finns plats för alla sökande till en viss resursskola ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras.

text: Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt

text: 39 § tredje stycket

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i

text: första stycket 3.

text: Lag (2022:1104).

text: vissa årskurser,

text: Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

text: För en resursskola gäller inte 36 §. Om det inte finns plats för alla sökande till en viss resursskola ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras.

text: Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 39 § tredje stycket.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. Lag (2026:1243).

text: Urval

text: föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 9 § tredje stycket

text: andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, eller

text: ett beslut som har fattats med stöd av

text: 9 a §

text: Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på grunder som är förenliga med

text: 35 § första stycket

text: och som Statens skolinspektion godkänner, om inte annat följer av

text: Regeringen kan med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter som innebär ytterligare undantag för vissa elever.

text: Lag (2016:911).

text: Bidrag från hemkommunen

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten.

text: 38 §

text: 39 §

text: Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.

text: Lag (2015:73).

text: undervisning,

text: lärverktyg,

text: elevhälsa,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna grundskolan.

text: har ett omfattande behov av särskilt stöd,

text: ska erbjudas modersmålsundervisning, eller

text: deltar i lovskola.

text: Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som

text: Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov.

text: Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Lag (2017:570).

text: Skolskjuts

text: Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i en fristående grundskola inom kommunen under samma förutsättningar som enligt

text: 32 § andra stycket andra meningen

text: gäller för elever som valt en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem.

text: Insyn

text: Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn.

text: Lag (2014:903).

text: Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag. Lag (2026:716).

text: 11 kap.

text: Anpassade grundskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 17 §§

text: bestämmelser om betyg (

text: 23 a §§

text: bestämmelser om anpassad grundskola med offentlig huvudman (

text: 33 §§

text: ), och

text: bestämmelser om fristående anpassad grundskola (

text: 40 §§

text: Lag (2022:1315).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Anpassade grundskolan ska ge elever med intellektuell funktionsnedsättning en för dem anpassad utbildning som ger kunskaper och värden och utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa.

text: Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning.

text: Av

text: 29 kap. 8 §

text: följer att det som sägs i denna lag om elever med intellektuell funktionsnedsättning också ska gälla vissa andra barn, ungdomar och vuxna.

text: Lag (2022:1315).

text: 3 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2022:1315).

text: Årskurser, stadier, läsår och terminer

text: Anpassade grundskolan ska ha tio årskurser, som indelas i lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består av årskurs 1-4, mellanstadiet av årskurs 5-7 och högstadiet av årskurs 8-10.

text: Lag (2025:729).

text: Ämnen och ämnesområden

text: Anpassade grundskolan omfattar utbildning i ämnen eller inom ämnesområden, eller en kombination av dessa. Utbildning inom ämnesområden är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. Utbildningen kan också omfatta ämnen enligt grundskolans kursplaner.

text: Lag (2022:1315).

text: Undervisningen ska omfatta följande ämnen eller ämnesområden.

text: bild,

text: engelska,

text: hem- och konsumentkunskap,

text: idrott och hälsa,

text: matematik,

text: musik,

text: naturorienterande ämnen,

text: samhällsorienterande ämnen,

text: slöjd,

text: teknik.

text: Ämnen:

text: estetisk verksamhet,

text: kommunikation,

text: motorik,

text: vardagsaktiviteter, och

text: verklighetsuppfattning.

text: Ämnesområden:

text: Utöver de ämnen och ämnesområden som anges i

text: första stycket

text: ska det som ämne finnas modersmål för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning.

text: Vidare ska det finnas skolans val.

text: Lag (2022:1315).

text: Undervisningstid

text: Elevernas undervisningstid

text: Den totala undervisningstiden för varje elev som läser ämnen i anpassade grundskolan ska vara minst 7 424 timmar. För en elev som läser

text: ämnesområden ska den totala undervisningstiden dock vara minst 7 199 timmar.

text: 3 kap. 12 c § andra stycket 2

text: 3 kap. 12 e §

text: Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (

text: timplan

text: Lag (2025:729).

text: Den totala undervisningstiden för varje elev som läser ämnen i anpassade grundskolan ska vara minst 7 424 timmar. För en elev som läser ämnesområden ska den totala undervisningstiden dock vara minst 7 199 timmar.

text: Huvudmannen för utbildningen avgör om en elev som tas emot i anpassade grundskolan huvudsakligen ska läsa ämnen eller ämnesområden. Rektorn får besluta att en elev ska läsa en kombination av ämnen och ämnesområden samt ämnen enligt grundskolans kursplaner, om eleven har förutsättningar för det.

text: Samråd med elevens vårdnadshavare ska ske innan beslut fattas.

text: Lag (2022:1315).

text: 7 §

text: avvikelser från

text: 6 §

text: 3 kap. 12 §

text: (anpassad studiegång) eller

text: 7 kap. 9 § andra stycket

text: (integrerad undervisning), om det behövs med hänsyn till elevernas förmåga, och

text: andra begränsade avvikelser från

text: 6 §

text: och från timplanen.

text: Modersmålsundervisning

text: Lag (2014:458).

text: Kursplaner

text: För varje ämne och ämnesområde ska gälla en kursplan.

text: För varje ämne och ämnesområde ska en eller i vissa fall flera kursplaner gälla.

text: syfte,

text: ämnets eller ämnesområdets bidrag till skolans mål,

text: mål och innehåll,

text: undervisningsstrategier, och

text: betygs- och bedömningskriterier eller bedömningskriterier.

text: Varje kursplan ska innehålla

text: Av 1 kap. 11 § framgår att kursplanerna ska ingå i läroplanen för anpassade grundskolan. Lag (2026:1243).

text: Tester och prov

text: Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör.

text: Avgifter

text: Utbildningen ska vara avgiftsfri.

text: Lag (2023:951).

text: Trots

text: 13 §

text: Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i.

text: 3 kap. 9 §

text: Lag (2022:146).

text: Minst en gång varje läsår ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska dels tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnes- områdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll, dels i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen.

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till

text: kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 7 i de ämnen som eleven får undervisning i, eller

text: kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnesområden som eleven får undervisning i, och

text: första stycket

text: i de aktuella årskurserna.

text: Lag (2025:729).

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll.

text: Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga planen för kunskapsutveckling innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll.

text: betygskriterierna i ämnet, eller

text: kriterierna för bedömning av kunskaper i ämnesområdet, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen i det ämnet eller ämnesområdet.

text: I årskurs 7-10 ska läraren, om eleven får undervisning i ett ämne som eleven eller vårdnadshavaren inte begär betyg i eller ett ämnesområde, en gång per läsår vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan

text: Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen.

text: Skriftlig information om elevens skolgång får ges även i andra fall än vad som följer av

text: första stycket

text: och även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

text: Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper.

text: Lag (2025:729).

text: ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till de kunskaper som i ämnets eller ämnesområdets kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll, och

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnets eller ämnesområdets kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll.

text: 16 a /Träder i kraft I:2028-07-02/ § I årskurs 7-10 ska läraren, om eleven får undervisning i ett ämne som eleven eller vårdnadshavaren inte begär betyg i eller ett ämnesområde, en gång per läsår vid ett utvecklingssamtal, i en skriftlig plan för kunskapsutveckling

text: Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i planen för kunskapsutveckling.

text: första stycket

text: Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga planen för kunskapsutveckling innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnets eller ämnesområdets kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll.

text: Lag (2026:1243).

text: Intyg och studieomdöme

text: Eleverna ska efter avslutad anpassad grundskola få intyg om den utbildning de gått igenom.

text: Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska intyget kompletteras med ett allmänt studieomdöme. Studieomdömet ska avse elevens möjlighet att bedriva studier.

text: Intyget ska undertecknas av läraren.

text: Lag (2022:1315).

text: Betyg

text: Tillämpliga bestämmelser

text: 3 kap.

text: 21 §§

text: Betygssättning

text: Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i anpassade grundskolans ämnen.

text: Betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 7 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen.

text: Lag (2025:729).

text: Betyg ska inte sättas för en elev i ämnet svenska som andraspråk när det gäller undervisning som eleven har fått enligt kursplanen för grundläggande svenska. Lag (2026:1243).

text: Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E.

text: För den elev som inte uppfyller betygskriterierna för betyget E, ska betyg inte sättas i ämnet.

text: Lag (2022:146).

text: Om en elev i anpassade grundskolan har läst ett ämne enligt grundskolans kursplaner och eleven eller elevens vårdnadshavare begär att betyg ska sättas i ämnet, ska de bestämmelser som gäller för betygssättning i grundskolan tillämpas.

text: Lag (2022:1315).

text: Betyg innan ett ämne har avslutats

text: När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättning bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Lag (2025:729).

text: Vid bedömningen ska elevens kunskaper

text: När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har tillgodogjort sig i ämnet till och med den aktuella terminen. Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de kunskaper som eleven ska ha tillgodogjort sig vid betygstillfället med utgångspunkt i det som i ämnets kursplan anges i den del som avser mål och innehåll samt med stöd av betygskriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Lag (2026:1243).

text: Betyg när ett ämne har avslutats

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Lag (2022:146).

text: och

text: 23 §§

text: En intellektuell funktionsnedsättning får beaktas vid betygssättningen bara om det finns synnerliga skäl.

text: Lag (2025:729).

text: Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 22 och 23 §§ bortses från enstaka delar av den del av ett ämnes kursplan som avser mål och innehåll. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig dessa delar.

text: En intellektuell funktionsnedsättning får beaktas vid betygssättningen bara om det finns synnerliga skäl. Lag (2026:1243).

text: Anpassad grundskola med offentlig huvudman

text: Hemkommunens ansvar

text: Hemkommunen ansvarar för att utbildning i anpassade grundskolan kommer till stånd för alla som enligt denna lag har rätt att gå i anpassade grundskolan och inte fullgör sin skolgång på annat sätt.

text: anordnar anpassad grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda, eller

text: kommer överens med en annan kommun att den i sin anpassade grundskola ska ta emot de elever som hemkommunen ansvarar för.

text: Lag (2022:1315).

text: Skyldigheten enligt

text: första stycket

text: ska fullgöras genom att hemkommunen

text: Mottagande i en annan kommun

text: En elev har rätt att bli mottagen i en anpassad grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens anpassade grundskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev, ska den inhämta yttrande från elevens hemkommun.

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: har rätt att bli mottagen i en anpassad grundskola i den kommun där eleven vistas, trots att en annan kommun är den som ska svara för elevens utbildning.

text: Lag (2025:440).

text: 24 § andra stycket 2

text: eller

text: 25 §

text: ta emot en elev från en annan kommun i sin anpassade grundskola efter önskemål av elevens vårdnadshavare.

text: Lag (2022:1315).

text: En elev som har tagits emot i en kommuns anpassade grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under läsåret.

text: Om det för eleven återstår endast en årskurs har eleven också rätt att gå kvar sista årskursen.

text: Lag (2022:1315).

text: Kommunens organisation av sin anpassade grundskola

text: Varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin anpassade grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna.

text: Varje kommun ska så långt det är möjligt organisera sin anpassade grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet.

text: I lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns det föreskrifter om stöd och service i form av boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet.

text: Lag (2022:1315).

text: Placering vid en skolenhet

text: En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin anpassade grundskola.

text: Beslut enligt

text: andra stycket 2

text: Lag (2022:1315).

text: 29 § andra stycket

text: Rätten enligt

text: första stycket

text: 3 kap. 12 e §

text: Lag (2025:729).

text: Resursskola

text: resursskola

text: ). För en resursskola gäller inte

text: och

text: 30 §§

text: 3 kap.

text: Lag (2022:724).

text: resursskola

text: ). För en resursskola gäller inte 29 och 30 §§.

text: Kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

text: 29 §

text: Lag (2022:724).

text: Skolskjuts i hemkommunen

text: Elever i anpassad grundskola med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet.

text: Denna rätt gäller dock inte elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem eller som går i en annan kommuns anpassade grundskola med stöd av 25 eller

text: 26 §

text: Lag (2022:1315).

text: En elev som med stöd av

text: 25 §

text: går i en annan kommuns anpassade grundskola och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Detsamma gäller för en elev som går i en annan kommuns anpassade grundskola på grund av att eleven har placerats i ett sådant skyddat boende som avses i

text: 9 kap. 6 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: första stycket

text: Lag (2025:440).

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun som i sin anpassade grundskola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun, om elevens skolgång i kommunen grundar sig på

text: 25 §

text: eller

text: 27 § andra stycket

text: Även i de fall som avses i

text: 26 §

text: ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna anpassade grundskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Lag (2022:1315).

text: Fristående anpassad grundskola

text: Mottagande

text: vissa årskurser,

text: En fristående anpassad grundskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i anpassade grundskolan. Utbildningen får dock begränsas till att avse

text: 3 kap.

text: För en resursskola gäller inte

text: 35 §

text: Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt

text: 38 § andra stycket

text: första stycket 3.

text: Lag (2022:1315).

text: vissa årskurser,

text: Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnenas eller ämnesområdenas kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4 eller motsvarande bedömningskriterium eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

text: För en resursskola gäller inte 35 §. Om det inte finns plats för alla sökande till en viss resursskola ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras.

text: Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 38 § andra stycket.

text: Urval

text: 34 § första stycket

text: och som Statens skolinspektion godkänner.

text: Regeringen kan med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter som innebär undantag för vissa elever.

text: Lag (2016:911).

text: Bidrag från hemkommunen

text: 37 §

text: 38 §

text: Lag (2015:73).

text: undervisning,

text: lärverktyg,

text: elevhälsa,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna anpassade grundskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov.

text: Lag (2016:550).

text: Skolskjuts

text: Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i en fristående anpassad grundskola inom kommunen under samma förutsättningar som enligt

text: 31 § andra stycket andra meningen

text: Lag (2022:1315).

text: Insyn

text: Lag (2014:903).

text: 12 kap.

text: Specialskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 13 a §§

text: bestämmelser om betyg (

text: 23 §§

text: 23 a §

text: ), och

text: bestämmelser om huvudmannens skyldigheter i särskilda fall (

text: 26 §§

text: Lag (2024:410).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Specialskolan ska ge de barn och ungdomar som avses i

text: 7 kap. 6 §

text: en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i grundskolan. Utbildningen ska ligga till grund för fortsatt utbildning.

text: Årskurser, stadier, läsår och terminer

text: Specialskolan ska ha elva årskurser, som indelas i lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består av årskurs 1-5, mellanstadiet av årskurs 6-8 och högstadiet av årskurs 9-11.

text: Lag (2025:729).

text: Ämnen

text: bild,

text: engelska,

text: hem- och konsumentkunskap,

text: idrott och hälsa,

text: matematik,

text: rörelse och drama eller musik,

text: slöjd,

text: svenska eller svenska som andraspråk,

text: teckenspråk, och

text: teknik.

text: För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt

text: 7 kap. 6 § första stycket 1

text: och 3 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av teckenspråk.

text: Vidare ska det finnas skolans val.

text: Av

text: 23 a §

text: Lag (2024:411).

text: Undervisningstid

text: Elevernas undervisningstid

text: Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst 8 604 timmar.

text: 3 kap. 12 c § andra stycket 2

text: 3 kap. 12 e §

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (

text: timplan

text: Lag (2025:729).

text: 5 §

text: begränsade avvikelser från

text: 4 §

text: utöver vad som följer av

text: 3 kap. 12 §

text: (anpassad studiegång), om det finns särskilda skäl, och

text: avvikelser för elever med intellektuell funktionsnedsättning från den ämnesindelning som anges i

text: 4 §

text: Lag (2022:1315).

text: Modersmålsundervisning

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket.

text: Lag (2014:458).

text: Kursplaner

text: För varje ämne ska gälla en kursplan.

text: För elever med intellektuell funktionsnedsättning får anpassade grundskolans kursplaner tillämpas om elevens vårdnadshavare lämnar sitt samtycke. Om elevens vårdnadshavare inte lämnar sitt samtycke ska eleven läsa enligt specialskolans kursplaner. Anpassade grundskolans kursplaner får dock tillämpas för en elev utan elevens vårdnadshavares samtycke om det finns synnerliga skäl med hänsyn till elevens bästa. I den utsträckning som anpassade grundskolans kursplaner inte kan användas får särskilda kursplaner upprättas.

text: Lag (2022:1315).

text: För varje ämne ska en eller i vissa fall flera kursplaner gälla. De kursplaner som gäller för grundskolan ska även anses ingå i läroplanen för specialskolan. I läroplanen för specialskolan ska därutöver ingå sådana kursplaner som är specifika för specialskolan utifrån olika elevers funktions- nedsättningar.

text: syfte,

text: ämnets bidrag till skolans mål,

text: mål och innehåll,

text: undervisningsstrategier, och

text: De kursplaner som är specifika för specialskolan ska innehålla

text: För elever med intellektuell funktionsnedsättning får anpassade grundskolans kursplaner tillämpas om elevens vårdnadshavare lämnar sitt samtycke. Om elevens vårdnadshavare inte lämnar sitt samtycke ska eleven läsa enligt specialskolans kursplaner. Anpassade grundskolans kursplaner får dock tillämpas för en elev utan elevens vårdnadshavares samtycke om det finns synnerliga skäl med hänsyn till elevens bästa.

text: Av 1 kap. 11 § framgår att kursplanerna ska ingå i läroplanen för specialskolan. Lag (2026:1243).

text: Praktisk arbetslivsorientering

text: prao

text: ) anordnas under sammanlagt minst tio dagar från och med årskurs 10 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval.

text: Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev.

text: Lag (2025:729).

text: Tester och prov

text: Avgifter

text: Utbildningen ska vara avgiftsfri.

text: Lag (2023:951).

text: Trots

text: 10 §

text: 3 kap. 9 §

text: Lag (2022:146).

text: kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 8 i de ämnen som eleven får undervisning i, eller

text: sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 8 och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

text: I årskurs 1-7 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan

text: Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 8.

text: Om en elev ges betyg i årskurs 6 och 7 gäller inte skyldigheten enligt

text: första stycket

text: i de aktuella årskurserna.

text: Lag (2025:729).

text: I årskurs 1-7 ska läraren en gång per läsår, vid ett utvecklingssamtal, i en skriftlig plan för kunskapsutveckling

text: Om en elev ges betyg i årskurs 6 och 7 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Lag (2026:1243).

text: betygskriterierna i det ämne som eleven får undervisning i, eller

text: kriterierna för bedömning av kunskaper i det ämnesområde som eleven får undervisning i, och

text: I årskurs 8-11 ska läraren, om anpassade grundskolans kursplaner tillämpas och eleven får undervisning i ett ämne som eleven eller vårdnadshavaren inte begär betyg i eller ett ämnesområde, en gång per läsår vid ett av utvecklingssamtalen i en skriftlig individuell utvecklingsplan

text: första stycket

text: Lag (2025:729).

text: I årskurs 8-11 ska läraren, om anpassade grundskolans kursplaner tillämpas och eleven får undervisning i ett ämne som eleven eller vårdnadshavaren inte begär betyg i eller ett ämnesområde, en gång per läsår vid ett utvecklingssamtal i en skriftlig plan för kunskapsutveckling

text: Skriftlig information om elevens skolgång får ges även i andra fall än vad som följer av första stycket och även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal.

text: Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga planen för kunskapsutveckling innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnets eller ämnesområdets kursplaner anges i den del som avser mål och innehåll. Lag (2026:1243).

text: Betyg

text: Tillämpliga bestämmelser

text: 3 kap.

text: 21 §§

text: För elever som läser enligt specialskolans kursplaner gäller utöver

text: 3 kap.

text: bestämmelserna om betygssättning i

text: 22 §§

text: För elever som läser enligt anpassade grundskolans kursplaner gäller utöver

text: 3 kap.

text: bestämmelserna om intyg, studieomdöme och betyg i

text: 11 kap.

text: 23 §§

text: . Betyg innan ett ämne har avslutats ska dock sättas vid de tidpunkter som anges i

text: 16 § 1.

text: Lag (2022:1315).

text: Betygssättning

text: Betyg ska sättas i specialskolans ämnen i slutet av varje termin från och med årskurs 8 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen.

text: Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 8, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 8.

text: Lag (2025:729).

text: Om betyg sätts i årskurs 6 och 7 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen.

text: Lag (2025:729).

text: Lag (2010:2022).

text: Betyg innan ett ämne har avslutats

text: i årskurs 6 och 7, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 8,

text: i årskurs 8 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 8, och

text: efter årskurs 8 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 11.

text: Lag (2025:729).

text: Vid bedömningen ska elevens kunskaper

text: Betyg när ett ämne har avslutats

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Lag (2022:146).

text: Vid betygssättning enligt

text: och

text: 20 §§

text: Lag (2017:1104).

text: Vid betygssättning i årskurs 11 ska det inom varje skolenhet genomföras bedömningssamråd mellan lärare som undervisar i samma ämne. Bedömningssamråd ska även genomföras i tidigare årskurser mellan lärare som undervisar i samma ämne om ett ämne avslutas i en tidigare årskurs. Syftet med sådana samråd är att öka betygens likvärdighet inom respektive ämne.

text: Rektorn ansvarar för att bedömningssamråd genomförs. Lag (2026:1243).

text: och

text: 20 §§

text: bortses från enstaka delar av betygskriterierna för årskurs 8 eller 11. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning, utöver dövhet eller hörselskada, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg.

text: Lag (2025:729).

text: Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av den del av ett ämnes kursplan som avser mål och innehåll. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning, utöver dövhet eller hörselskada, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig dessa delar. Lag (2026:1243).

text: Om det enligt

text: 18 §

text: Prövning

text: Den som vill ha betyg från specialskolan har rätt att genomgå prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen i specialskolan eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från specialskolan.

text: 3 kap.

text: Rektorn för en skolenhet i specialskolan får besluta att en elev ska läsa ett eller flera ämnen på en eller flera nivåer enligt gymnasieskolans ämnesplaner, om eleven bedöms ha goda förutsättningar att klara studierna och eleven och elevens vårdnadshavare medger det. Om eleven eller elevens vårdnadshavare tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet att gälla.

text: Ämnen som en elev i specialskolan läser enligt

text: första stycket

text: Lag (2024:411).

text: Huvudmannens skyldigheter i särskilda fall

text: Ersättning från elevens hemkommun

text: Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan eller i fritidshem vid en skolenhet inom specialskolan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek.

text: Första stycket gäller inte utlandssvenska elever i årskurs 8- 11.

text: Lag (2025:729).

text: Resor och boende

text: En elev i specialskolan har rätt till de resor som krävs för utbildningen. Staten ska stå för kostnaderna.

text: En elev i specialskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande förhållanden. Staten ska svara för detta utan extra kostnader för eleven.

text: Skolenheter

text: Utbildningen i specialskolan ska anordnas av Specialpedagogiska skolmyndigheten och bedrivas vid flera skolenheter.

text: 13 kap.

text: Sameskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 14 §§

text: bestämmelser om betyg (

text: 21 a §§

text: 21 c §

text: ), och

text: 24 §§

text: Lag (2024:410).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurserna 1-7 i grundskolan.

text: Lag (2025:729).

text: Årskurser, stadier, läsår och terminer

text: Sameskolan ska ha sju årskurser, som indelas i lågstadium och mellanstadium. Lågstadiet består av årskurs 1-4 och mellanstadiet av årskurs 5-7.

text: Lag (2025:729).

text: Ämnen

text: bild,

text: engelska,

text: hem- och konsumentkunskap,

text: idrott och hälsa,

text: matematik,

text: musik,

text: samiska,

text: slöjd,

text: teknik.

text: Vidare ska det finnas skolans val.

text: Av

text: 21 c §

text: Lag (2024:411).

text: Undervisningstid

text: Elevernas undervisningstid

text: Den totala undervisningstiden för varje elev i sameskolan ska vara minst 5 007 timmar.

text: 3 kap. 12 c § andra stycket 2

text: 3 kap. 12 e §

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: timplan

text: Lag (2025:729).

text: 5 §

text: , och

text: begränsade avvikelser från

text: 4 §

text: 3 kap. 11 §

text: (anpassad studiegång), om det finns särskilda skäl.

text: Modersmålsundervisning

text: Lag (2014:458).

text: Kursplaner

text: För varje ämne ska en kursplan gälla.

text: För varje ämne ska en eller i vissa fall flera kursplaner gälla. De kursplaner som gäller för grundskolan ska även anses ingå i läroplanen för sameskolan. I läroplanen för sameskolan ska därutöver en kursplan för ämnet samiska ingå.

text: syfte,

text: ämnets bidrag till skolans mål,

text: mål och innehåll,

text: undervisningsstrategier, och

text: betygs- och bedömningskriterier.

text: Kursplanen för ämnet samiska ska innehålla

text: Av 1 kap. 11 § framgår att kursplanerna ska ingå i läroplanen för sameskolan. Lag (2026:1243).

text: Tester och prov

text: Avgifter

text: Utbildningen ska vara avgiftsfri.

text: Lag (2023:951).

text: Trots

text: 10 §

text: 3 kap. 9 §

text: Lag (2022:146).

text: första stycket

text: i de aktuella årskurserna.

text: Lag (2025:729).

text: Intyg vid avgång

text: När en elev avgår från en sameskola ska intyg om avgången utfärdas.

text: den årskurs från vilken eleven avgått,

text: tiden för avgången,

text: de ämnen som eleven undervisats i, och

text: det antal undervisningstimmar som eleven erbjudits.

text: Intyget ska innehålla uppgifter om

text: Intyget ska undertecknas av rektorn.

text: Betyg

text: Tillämpliga bestämmelser

text: 3 kap.

text: 21 §§

text: Lag (2010:2022).

text: Betygssättning

text: Betyg ska sättas i sameskolans ämnen.

text: Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 7, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen.

text: Lag (2025:729).

text: Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 7 i de ämnen som eleven fått undervisning i under terminen.

text: Lag (2025:729).

text: Lag (2025:729).

text: Lag (2010:2022).

text: Lag (2010:2022).

text: Betyg innan ett ämne har avslutats

text: i årskurs 5 och 6, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 7, och

text: i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 7.

text: Lag (2025:729).

text: Vid bedömningen ska elevens kunskaper

text: Betyg när ett ämne har avslutats

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Lag (2022:146).

text: Vid betygssättning enligt

text: och

text: 21 §§

text: Lag (2017:1104).

text: och

text: 21 §§

text: bortses från enstaka delar av betygskriterierna för årskurs 7. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg.

text: Lag (2025:729).

text: Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 20 och 21 §§ bortses från enstaka delar av den del av ett ämnes kursplan som avser mål och innehåll. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig dessa delar. Lag (2026:1243).

text: Rektorn för en skolenhet i sameskolan får besluta att en elev ska läsa ett eller flera ämnen på en eller flera nivåer enligt gymnasieskolans ämnesplaner, om eleven bedöms ha goda förutsättningar att klara studierna och eleven och elevens vårdnadshavare medger det. Om eleven eller elevens vårdnadshavare tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet att gälla.

text: Ämnen som en elev i sameskolan läser enligt

text: första stycket

text: Lag (2024:411).

text: Ersättning från elevens hemkommun

text: Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i sameskolan eller i fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan.

text: Lag (2025:729).

text: Resor och boende

text: En elev i sameskolan har rätt till de resor som krävs för utbildningen. Staten ska stå för kostnaderna.

text: En elev i sameskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande förhållanden. Staten ska svara för detta utan extra kostnader för eleven.

text: Lag (2010:2022).

text: Utbildning i sameskolan ska anordnas av Sameskolstyrelsen och bedrivas vid flera skolenheter.

text: Lag (2010:2022).

text: 14 kap.

text: Fritidshemmet

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 10 §§

text: bestämmelser om fritidshem med offentlig huvudman (

text: 14 §§

text: ), och

text: bestämmelser om fritidshem med enskild huvudman (

text: 19 §§

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Fritidshemmet kompletterar utbildningen i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan och särskilda utbildningsformer som skolplikt kan fullgöras i. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov.

text: Fritidshemmet ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap.

text: Lag (2025:729).

text: Erbjudande av utbildning

text: Varje kommun ska erbjuda utbildning i fritidshem för elever i kommunens grundskola och anpassad grundskola. Staten ska erbjuda utbildning i fritidshem för elever i specialskola och sameskola.

text: Hemkommunen ska erbjuda utbildning i fritidshem för elever som går i en fristående skola i de fall huvudmannen inte erbjuder sådan utbildning.

text: Lag (2025:729).

text: Utbildning i fritidshem ska erbjudas så snart det framkommit att eleven har behov av en sådan plats.

text: Omfattning

text: En elev i någon av de skolformer som anges i

text: 3 §

text: ska erbjudas utbildning i fritidshemmet i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt.

text: Elever ska även i andra fall än som avses i

text: 5 §

text: erbjudas utbildning i fritidshem, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av sådan utbildning.

text: Fritidshem ska erbjudas till och med vårterminen det år då eleven fyller 13 år. Från och med höstterminen det år då eleven fyller 10 år får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem, om eleven inte på grund av fysiska, psykiska eller andra skäl är i behov av sådant särskilt stöd i sin utveckling som endast kan erbjudas i fritidshem.

text: Bestämmelser om öppen fritidsverksamhet finns i

text: 25 kap.

text: Fritidshem ska erbjudas eleverna den del av dagen då eleverna inte går i någon av de skolformer som anges i

text: 3 §

text: och under lov. Fritidshem behöver inte erbjudas under kvällar, nätter, veckoslut eller i samband med större helger.

text: Elevgrupperna och miljön

text: Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö.

text: Placering vid en skolenhet

text: En elev i grundskola, anpassad grundskola, specialskola eller sameskola ska erbjudas utbildning i fritidshem vid eller så nära som möjligt den skolenhet där eleven får utbildning.

text: Lag (2025:729).

text: Fritidshem med offentlig huvudman

text: Hemkommunens ansvar

text: Hemkommunen svarar för att en elev som ska erbjudas fritidshem enligt bestämmelserna i detta kapitel och går i en sådan särskild utbildningsform som avses i

text: 24 kap.

text: erbjuds fritidshem. I dessa fall ska bestämmelserna i

text: 10 §§

text: tillämpas.

text: Avgifter

text: En kommun får ta ut avgift för utbildning i fritidshem som den anordnar.

text: Avgifterna ska vara skäliga.

text: Avgifter vid skolenhet med specialskola och sameskola

text: Avgifter som staten tar ut för utbildning i fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller sameskola ska bestämmas efter samma grunder som kommunen där fritidshemmet är beläget tillämpar i sina fritidshem.

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun som i sitt fritidshem har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning i fritidshemmet av elevens hemkommun, om elevens skolgång i den mottagande kommunens grundskola eller anpassad grundskola grundar sig på

text: 10 kap.

text: eller

text: 26 §

text: eller

text: 11 kap. 24 § andra stycket 2

text: eller

text: 25 §

text: Även i andra fall då en kommun i sitt fritidshem har en elev från en annan kommun ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sina egna fritidshem. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Ersättningen enligt första eller

text: andra stycket

text: ska i förekommande fall minskas med belopp som huvudmannen tar ut enligt

text: 12 §

text: Lag (2025:729).

text: Fritidshem med enskild huvudman

text: Bidrag från hemkommunen

text: 16 §

text: 17 §

text: omsorg och pedagogisk verksamhet,

text: pedagogiskt material och utrustning,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sina egna fritidshem.

text: Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd. Tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov.

text: Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Lag (2016:550).

text: Insyn

text: Den kommun där en fristående skola som anordnar fritidshem är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn.

text: Lag (2014:903).

text: Den kommun där den fristående skolan som anordnar fritidshem är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag. Lag (2026:716).

text: Avgifter

text: Avgifter som en enskild huvudman för ett fritidshem tar ut får inte vara oskäligt höga.

text: 15 kap.

text: Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 20 §§

text: bestämmelser om betyg (

text: 29 §§

text: bestämmelser om gymnasieskola med offentlig huvudman (

text: 32 §§

text: bestämmelser om fristående gymnasieskola (

text: 32 a

text: 34 §§

text: ), och

text: bestämmelser om Rh-anpassad utbildning (

text: 40 §§

text: Lag (2022:1089).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet.

text: Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper.

text: Utbildningen i gymnasieskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper eleverna fått i grundskolan eller i motsvarande utbildning. Den vidareutbildning som ges i form av ett fjärde tekniskt år ska därutöver bygga på de kunskaper eleverna fått på teknikprogrammet eller i motsvarande utbildning.

text: Lag (2014:530).

text: Utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn.

text: Samverkan med samhället i övrigt

text: Huvudmannen för gymnasieskolan ska samverka med samhället i övrigt.

text: Målgrupp

text: Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning under tiden till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år eller, i fall som avses i

text: 36 §

text: , 21 år. I

text: 17 a kap. 4 §

text: finns särskilda bestämmelser om målgruppen för den vidareutbildning som ges i form av ett fjärde tekniskt år.

text: I

text: 17 kap.

text: 16 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från anpassade grundskolan.

text: Bestämmelserna om gymnasieskolan gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. I

text: 29 kap.

text: 5 §§

text: finns ytterligare föreskrifter om bosättning och rätten till utbildning.

text: Lag (2022:1315).

text: Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för nationella program och introduktionsprogram i gymnasieskolan.

text: Lag (2014:530).

text: De olika utbildningarna

text: Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program.

text: I gymnasieskolan finns också utbildning i form av introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Närmare bestämmelser om de nationella programmen finns i

text: 16 kap.

text: , om introduktionsprogrammen i

text: 17 kap.

text: och om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i

text: 17 a kap.

text: Lag (2014:530).

text: Varje kommun ska informera om de nationella programmen samt om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Lag (2014:530).

text: Information från en huvudman om erbjudande av nationella program och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever ska tydligt ange utbildningens inriktning.

text: Informationen ska också ange vad utbildningen kan leda till när det gäller etablering på arbetsmarknaden och övergång till vidare studier.

text: Lag (2022:1089).

text: Information från en huvudman om erbjudande av nationella program och introduktionsprogrammet yrkesintroduktion utformat för en grupp elever ska tydligt ange utbildningens inriktning.

text: Informationen ska också ange vad utbildningen kan leda till när det gäller etablering på arbetsmarknaden och övergång till vidare studier. Lag (2026:1244).

text: Yrkesdansarutbildning

text: Regeringen får meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1089).

text: Utbildning anpassad för elever med vissa funktionsnedsättningar

text: För ungdomar med ett svårt rörelsehinder får de kommuner som regeringen beslutar anordna speciellt anpassad utbildning (gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning) i sin gymnasieskola. För dessa utbildningar gäller särskilda bestämmelser i

text: 40 §§

text: . Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om sådan utbildning.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om utbildning i gymnasieskolan för elever som är döva, hörselskadade eller dövblinda eller har en språkstörning.

text: Föreskrifter enligt första och andra styckena får innebära undantag från vad som annars gäller för utbildning i gymnasieskolan.

text: Läsår och terminer

text: Utbildningen ska bedrivas under läsår, som omfattar en hösttermin och en vårtermin.

text: Utbildningens förläggning

text: Utbildningen i gymnasieskolan ska i huvudsak vara skolförlagd, om inte annat anges i andra, tredje eller

text: fjärde stycket

text: Gymnasial lärlingsutbildning ska enligt

text: 16 kap. 11 §

text: i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser.

text: Introduktionsprogrammen programinriktat val, yrkesintroduktion och individuellt alternativ samt vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år får utformas så att de inte är i huvudsak skolförlagda.

text: Av

text: 22 kap. 3 §

text: framgår att utbildning där distansundervisning används inte behöver vara i huvudsak skolförlagd.

text: Lag (2020:605).

text: Utbildningen i gymnasieskolan ska i huvudsak vara skolförlagd, om inte annat anges i andra, tredje eller fjärde stycket.

text: Gymnasial lärlingsutbildning ska enligt 16 kap. 11 § i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser.

text: Introduktionsprogrammen yrkesintroduktion och individuellt alternativ samt vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år får utformas så att de inte är i huvudsak skolförlagda.

text: Av 22 kap. 3 § framgår att utbildning där distansundervisning används inte behöver vara i huvudsak skolförlagd. Lag (2026:1244).

text: Antagning

text: Huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika utbildningar som anordnas av huvudmannen.

text: I

text: 38 §

text: finns särskilda bestämmelser om antagning till Rh- anpassad utbildning.

text: Regeringen meddelar föreskrifter om urval bland mottagna sökande.

text: Antagningsorganisationen får vara gemensam för gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå.

text: Antagningsorganisationen får vara gemensam för gymnasieskola anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän.

text: Lag (2022:1315).

text: Information till hemkommunen

text: När en elev börjar eller slutar vid en gymnasieskola med en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen snarast meddela detta till hemkommunen.

text: Detsamma gäller om en elev som inte fyllt 20 år utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Denna skyldighet påverkar inte huvudmannens ansvar för att ge stöd eller särskilt stöd till elever.

text: Lag (2014:1002).

text: Elevers närvaro och information om frånvaro

text: En elev i gymnasieskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli.

text: Om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare samma dag informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras samma dag.

text: Vid upprepad eller längre frånvaro ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt

text: 3 kap. 7 §

text: Lag (2018:1098).

text: Avgifter

text: Utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri.

text: Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel.

text: Lag (2023:951).

text: Trots

text: 17 §

text: I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av eleven eller dennes vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

text: Modersmålsundervisning

text: eleven har goda kunskaper i språket.

text: Lag (2023:689).

text: Mentor

text: Varje elev ska ha en mentor som ska följa elevens kunskapsutveckling och studiesituation med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Mentorn ska särskilt uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skolpersonal.

text: Lag (2018:749).

text: Varje elev ska ha en mentor som ska följa elevens kunskapsutveckling och studiesituation med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Mentorn ska särskilt uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skolpersonal, om inte annat följer av 3 kap. 7 §. Mentorn ska då i stället anmäla till rektorn att elevens behov av särskilt stöd behöver utredas. Lag (2026:1242).

text: Utvecklingssamtal

text: Minst en gång varje termin ska rektorn se till att eleven ges en samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation (

text: utvecklingssamtal

text: ). En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i

text: första stycket

text: Minst en gång varje läsår ska rektorn se till att eleven i ett utvecklingssamtal ges en samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation.

text: En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i första stycket. Lag (2026:1243).

text: Betyg

text: Tillämpliga bestämmelser

text: 3 kap.

text: 21 §§

text: Betygssättning

text: Betyg ska sättas i ämnen. Betyg ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

text: När ett godkänt betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer.

text: efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och

text: i grundskolans ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan.

text: Lag (2022:147).

text: Betyg ska också sättas

text: När ett betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer.

text: efter genomfört yrkesprov, gymnasiearbete och examensarbete, och

text: i grundskolans ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. Lag (2026:1243).

text: Betyg ska också sättas

text: Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i

text: 3 kap. 16 §

text: om vem som beslutar om betyg.

text: Lag (2022:147).

text: Betyg ska inte sättas för en elev i grundskolans ämne svenska som andraspråk när det gäller undervisning som eleven har fått enligt kursplanen för grundläggande svenska. Lag (2026:1243).

text: 23 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2022:146).

text: Som betyg för godkända resultat i ett ämne ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

text: Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Lag (2022:147).

text: Betyg betecknas med ett heltal på skalan 1-10. Högsta betyg betecknas med 10 och lägsta betyg med 1.

text: Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de kunskaper som i ämnesplanen anges i den del som avser syfte och centralt inne- håll och med stöd av betygskriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper.

text: Vid en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till sådana delar av en ämnesplan som avser syfte och centralt innehåll och som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter ska elevens kunskaper i dessa delar, trots det som anges i andra stycket, som lägst motsvara betyget 4 för att eleven ska kunna ges detta betyg i ämnet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Lag (2026:1243).

text: Som betyg på gymnasiearbetet och examensarbetet ska någon av beteckningarna E eller F användas. Betyget E ska användas om en elev har nått examensmålen för gymnasiearbetet eller examensarbetet. I annat fall ska betyget F användas.

text: Lag (2014:530).

text: Yrkesprovet, gymnasiearbetet och examensarbetet ska betygssättas med något av betygen 1-4. Betyget 4 ska användas om en elev har nått examensmålen för yrkesprovet, gymnasiearbetet eller examensarbetet. I annat fall ska betygen 1-3 användas. Lag (2026:1243).

text: Vid betygssättning i ett ämne på en nivå som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl.

text: Lag (2022:147).

text: Vid betygssättning på en avslutande nivå i ett ämne ska det inom varje skolenhet genomföras bedömningssamråd mellan lärare som undervisar i samma ämne inom samma nationella program. Syftet med bedömningssamråden är att öka betygens likvärdighet inom respektive ämne.

text: Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg.

text: Trots vad som anges i

text: första stycket

text: ska sådana delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter alltid uppfyllas.

text: Lag (2022:146).

text: Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av den del av en ämnesplan som avser syfte och centralt innehåll. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig dessa delar.

text: Trots vad som anges i första stycket får det inte bortses från sådana delar av en ämnesplan som avser syfte och centralt innehåll och som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter. Lag (2026:1243).

text: Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas.

text: Prövning

text: Den som vill ha betyg från gymnasieskolan har rätt att genomgå prövning.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om prövning. Sådana föreskrifter får innebära inskränkning av rätten till prövning.

text: Regeringen meddelar föreskrifter om möjlighet för rektor att i vissa fall ge betyg utan prövning till en elev som inte följt undervisningen.

text: Gymnasieskola med offentlig huvudman

text: Kommunens ansvar

text: Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet.

text: Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller enligt det som följer av

text: 30 a §

text: Lag (2022:1089).

text: Ett primärt samverkansavtal enligt

text: 2 kap. 2 b §

text: ska omfatta nationella program och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever. En kommun i det primära samverkansområdet ska erbjuda all sådan utbildning som anordnas av någon av kommunerna i samverkansområdet.

text: Kommunen kan även erbjuda sådan utbildning anordnad av en kommun utanför det primära samverkansområdet eller en region enligt ett sekundärt samverkansavtal.

text: När det gäller övrig utbildning i gymnasieskolan kan kommunen erbjuda utbildning som anordnas av en annan kommun eller en region enligt ett sekundärt samverkansavtal.

text: Lag (2022:1089).

text: Ett primärt samverkansavtal enligt 2 kap. 2 b § ska omfatta nationella program och introduktionsprogrammet yrkesintroduktion utformat för en grupp elever. En kommun i det primära samverkansområdet ska erbjuda all sådan utbildning som anordnas av någon av kommunerna i samverkansområdet.

text: När det gäller övrig utbildning i gymnasieskolan kan kommunen erbjuda utbildning som anordnas av en annan kommun eller en region enligt ett sekundärt samverkansavtal. Lag (2026:1244).

text: ungdomarnas efterfrågan, och

text: arbetsmarknadens behov.

text: När en kommun bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på utbildningarna ska den ta hänsyn till

text: Kravet på att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov gäller endast de nationella programmen och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever.

text: Lag (2022:1089).

text: ungdomarnas efterfrågan, och

text: arbetsmarknadens behov.

text: Kravet på att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov gäller endast de nationella programmen och introduktionsprogrammet yrkesintroduktion utformat för en grupp elever. Lag (2026:1244).

text: Utbildning anordnad av regioner

text: En region får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad.

text: Efter överenskommelse med en kommun får regionen anordna utbildning även på andra nationella program.

text: Av

text: 17 kap.

text: och

text: 18 §§

text: följer vilken utbildning på introduktionsprogram som får anordnas av en region.

text: Av

text: 17 a kap. 2 §

text: följer att en region som anordnar utbildning på teknikprogrammet också får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Lag (2019:947).

text: Av 17 kap. 18 § följer vilken utbildning på introduktionsprogram som får anordnas av en region.

text: Av 17 a kap. 2 § följer att en region som anordnar utbildning på teknikprogrammet också får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Lag (2026:1244).

text: ungdomarnas efterfrågan, och

text: arbetsmarknadens behov.

text: När en region bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på utbildningarna ska den ta hänsyn till

text: Första stycket gäller endast de nationella programmen och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever.

text: Lag (2022:1089).

text: ungdomarnas efterfrågan, och

text: arbetsmarknadens behov.

text: Första stycket gäller endast de nationella programmen och introduktionsprogrammet yrkesintroduktion utformat för en grupp elever. Lag (2026:1244).

text: Stöd till inackordering

text: elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt

text: 16 kap. 47 §

text: elever som har tagits emot enligt

text: 17 kap. 19 § tredje stycket

text: elever på Rh-anpassad utbildning, eller

text: utlandssvenska elever som får studiehjälp i form av inackorderingstillägg enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasie-skola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte

text: Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller 20 år.

text: Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor.

text: Lag (2017:1104).

text: Fristående gymnasieskola

text: Erbjudande av utbildning

text: ungdomarnas efterfrågan, och

text: arbetsmarknadens behov.

text: När en enskild huvudman bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på utbildningarna ska den ta hänsyn till

text: Första stycket gäller endast de nationella programmen och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever, i den utsträckning den enskilde har godkännande som huvudman för utbildningarna.

text: Lag (2022:1089).

text: ungdomarnas efterfrågan, och

text: arbetsmarknadens behov.

text: Första stycket gäller endast de nationella programmen och introduktionsprogrammet yrkesintroduktion utformat för en grupp elever, i den utsträckning den enskilde har godkännande som huvudman för utbildningarna. Lag (2026:1244).

text: Mottagande

text: Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. Mottagandet till en viss utbildning får dock begränsas till att avse

text: Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i

text: 3 kap.

text: När det gäller programinriktat val som utformas för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion finns särskilda bestämmelser i

text: 17 kap. 29 §

text: om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för sådan utbildning.

text: 16 kap. 54 § andra stycket

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådan utbildning som avses i

text: första stycket

text: andra meningen.

text: Lag (2022:724).

text: /Upphör att gälla U:2030-07-01/ Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. Mottagandet till en viss utbildning får dock begränsas till att avse

text: Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnesplanerna anges i den del som avser syfte och centralt innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4, eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap.

text: När det gäller programinriktat val som utformas för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion finns särskilda bestämmelser i 17 kap. 29 § om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för sådan utbildning.

text: Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådan utbildning som avses i första stycket andra meningen. Lag (2026:1243).

text: När det gäller yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion finns särskilda bestämmelser i 17 kap. 29 § om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för sådan utbildning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådan utbildning som avses i första stycket andra meningen. Lag (2026:1244).

text: Insyn

text: Lag (2014:903).

text: Rh-anpassad utbildning

text: Målgrupp

text: för att kunna följa ett program i gymnasieskolan behöver tillgång till en skola med Rh-anpassad utbildning, och

text: har behov av habilitering och i vissa fall av boende i elevhem och omvårdnad i boendet.

text: I detta kapitel avses med ett svårt rörelsehinder ett rörelsehinder som ensamt eller i kombination med en annan funktionsnedsättning medför att en ungdom

text: Rätt till utbildning

text: har slutfört sista årskursen i grundskolan eller motsvarande,

text: kan påbörja utbildningen senast under det första kalenderhalvåret det år de fyller 21 år, och

text: uppfyller de övriga behörighetsvillkor som följer av

text: 16 kap.

text: 34 §§

text: , när det gäller nationella program.

text: Ungdomar som har ett svårt rörelsehinder har rätt att få utbildning vid en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning om de

text: Första stycket 1 gäller inte utbildning i form av ett introduktionsprogram. För att ha rätt till sådan utbildning krävs att grundskoleutbildning eller motsvarande har avslutats.

text: uppfyller de övriga behörighetsvillkor som följer av 16 kap. 29 och 30 §§, när det gäller nationella program.

text: Första stycket 1 gäller inte utbildning i form av ett introduktionsprogram. För att ha rätt till sådan utbildning krävs att grundskoleutbildning eller motsvarande har avslutats. Lag (2026:1243).

text: Riksrekrytering

text: En gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning ska ta emot sökande från hela landet till den speciellt anpassade utbildningen.

text: Beslut om antagning och rätt till utbildning

text: Frågor om antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning prövas av en särskild nämnd.

text: Avgifter

text: Avgifter får inte tas ut för insatser för omvårdnad i boendet eller habilitering som tillhandahålls av staten, en kommun eller en region i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi.

text: Lag (2019:947).

text: Interkommunal ersättning

text: Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet för elever på Rh-anpassad utbildning. Hemregionen eller, i förekommande fall hemkommunen, ska betala ersättning för kostnader för habilitering. Ersättningarna ska betalas till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningar enligt

text: första stycket

text: Lag (2019:947).

text: 16 kap.

text: Utbildning på nationella program i gymnasieskolan

text: Kapitlets innehåll

text: utbildningarnas utformning och innehåll (

text: 25 §§

text: gymnasieexamen (

text: 28 §§

text: behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen (

text: 41 §§

text: utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med offentlig huvudman (

text: 51 §§

text: ), och

text: utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola (

text: 55 §§

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Utbildningarnas utformning och innehåll

text: Yrkesprogram och högskoleförberedande program

text: Av

text: 15 kap. 7 §

text: framgår att de nationella programmen är yrkesprogram eller högskoleförberedande program.

text: Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning.

text: Ett yrkesprogram ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. En elev ska dock ha rätt att välja bort delar av det som krävs för grundläggande behörighet enligt vad som framgår av bilaga 2.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om det som ska ingå i utbildningen för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå.

text: Lag (2022:275).

text: De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt utbildning på högskolenivå.

text: De nationella programmen

text: Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1.

text: Lag (2018:749).

text: Examensmål

text: För varje nationellt program ska det finnas examensmål som innehåller mål för programmet.

text: Nationella inriktningar och särskilda varianter

text: Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar och särskilda varianter, som börjar det första, andra eller tredje läsåret.

text: Inriktningarna är nationella.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella inriktningar som ska finnas.

text: Frågan om en särskild variant ska godkännas ska prövas av Statens skolverk.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och särskilda varianter.

text: Gymnasial lärlingsutbildning

text: Inom yrkesprogrammen får det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som börjar det första, andra eller tredje läsåret.

text: Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Vid beräkningen av hur stor del av utbildningen som ska förläggas till en arbetsplats ska det bortses från det som eleven får välja bort enligt

text: 3 §

text: Lag (2022:275).

text: Ett skriftligt avtal (

text: utbildningskontrakt

text: ) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas.

text: Om eleven är under 18 år ska även elevens vårdnadshavare underteckna utbildningskontraktet.

text: vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, hur många veckor av utbildningen som ska genomföras där varje termin och vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen,

text: hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som avses i

text: första stycket

text: avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och

text: vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen.

text: Lag (2018:105).

text: I utbildningskontraktet ska det anges

text: En elev som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt ska i det sammanhanget inte anses som arbetstagare. Detta gäller inte om arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. Bestämmelser om sådan anställning finns i lagen (

text: ) om gymnasial lärlingsanställning.

text: Lag (2014:422).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt.

text: Lag (2018:105).

text: Erbjudande av viss utbildning

text: När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt program får huvudmannen också låta erbjudandet omfatta att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning inom programmet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ett sådant erbjudande ska ges inom vissa program.

text: Avvikelser från ett nationellt programs innehåll

text: Statens skolverk får besluta om avvikelser från struktur, innehåll och examensmål för utbildningar på nationella program.

text: Beslut enligt

text: första stycket

text: som avser en utbildning som anordnas av en offentlig huvudman fattas i samband med beslut om riksrekrytering enligt

text: 45 §

text: Beslut enligt

text: första stycket

text: som avser en utbildning som anordnas av en enskild huvudman fattas efter en prövning som motsvarar prövningen av riksrekryterande utbildningar enligt

text: 45 §

text: Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för beslut enligt

text: tredje stycket

text: Om det finns särskilda skäl, får huvudmannen besluta att en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll får avvika från vad som annars gäller för programmet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana avvikelser som avses i

text: första stycket

text: Utbildningens längd

text: De nationella programmen är avsedda att genomgås på tre läsår.

text: Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas på längre tid än tre läsår.

text: Om huvudmannen har fått tillstånd till det av Statens skolverk, får denne besluta att en utbildning får fördelas på kortare tid än tre läsår.

text: Huvudmannen får för en enskild elev besluta att en utbildning ska fördelas på kortare tid än tre läsår, om eleven medger det. Om eleven tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet att gälla.

text: Lag (2024:410).

text: Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande

text: Av

text: 15 kap. 11 §

text: framgår att utbildningen på nationella program i huvudsak ska vara skolförlagd om inte annat följer av bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning i

text: 11 §

text: Ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet för att ett yrkesprogram ska få anordnas samt om undantag från

text: 15 kap. 11 §

text: Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid

text: Utbildningens omfattning och elevernas garanterade undervisningstid

text: Utbildningen på nationella program ska bedrivas som heltidsstudier.

text: yrkesprogram som omfattar 2 800 gymnasiepoäng är 2 720 undervisningstimmar,

text: yrkesprogram som omfattar 2 700 gymnasiepoäng är 2 625 undervisningstimmar, och

text: högskoleförberedande program är 2 180 undervisningstimmar.

text: Eleverna har rätt till ett minsta antal undervisningstimmar om 60 minuter (

text: garanterad undervisningstid

text: ). Den garanterade undervisningstiden för elever på

text: För elever som har valt bort delar av det som krävs för grundläggande behörighet enligt

text: 3 §

text: minskas den garanterade undervisningstiden i motsvarande omfattning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervisningstiden.

text: Lag (2022:275).

text: Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymnasiepoäng.

text: Utbildningens omfattning framgår av en poängplan i bilaga 2.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen.

text: Lag (2018:749).

text: Ämnen, nivåer i ämnen och gymnasiearbete

text: För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om ämnesplaner.

text: Lag (2022:147).

text: Ämnen, nivåer i ämnen, yrkesprov och gymnasiearbete

text: Av ämnesplanen ska bland annat ämnets syfte och centrala innehåll framgå.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ämnesplaner. Lag (2026:1243).

text: I utbildningen ska det ingå ett gymnasiearbete.

text: I utbildningen på yrkesprogram ska det ingå ett yrkesprov. Om det inte finns ett yrkesprov ska det i stället ingå ett gymnasiearbete.

text: I utbildningen på högskoleförberedande program ska det ingå ett gymnasiearbete. Lag (2026:1243).

text: Ett ämne består av en eller flera nivåer.

text: För varje nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng som nivån omfattar.

text: Lag (2022:147).

text: Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett genomfört gymnasiearbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: andra stycket

text: börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne, och

text: läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt.

text: Lag (2022:147).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få

text: Om en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller efter ett genomfört yrkesprov eller gymnasiearbete har fått lägst betyget 4, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket.

text: läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt. Lag (2026:1243).

text: Individuell studieplan

text: För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen.

text: Gymnasieexamen

text: Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleförberedande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen.

text: För elever som har betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program ska gymnasieexamen utfärdas, om villkoren i 27 eller

text: 28 §

text: är uppfyllda.

text: Yrkesexamen

text: svenska eller svenska som andraspråk,

text: engelska, och

text: matematik.

text: Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i

text: 26 §

text: har godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar minst 100 gymnasiepoäng i vart och ett av ämnena

text: Även gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen.

text: vilka nivåer i de ämnen som anges i

text: första stycket

text: som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram, och

text: vilka andra ämnen och vilka nivåer i dessa som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram.

text: Lag (2022:147).

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om

text: Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § i genomsnitt har betyget 4 eller högre på minst 2 250 av de gymnasiepoäng som anges i 26 §, inklusive betyget 4 på yrkesprovet eller gymnasiearbetet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka ämnen som ska ingå i de betyg som genomsnittet beräknas på. Lag (2026:1243).

text: Högskoleförberedande examen

text: 300 gymnasiepoäng i ämnena svenska eller svenska som andraspråk,

text: 200 gymnasiepoäng i ämnet engelska, och

text: 100 gymnasiepoäng i ämnet matematik.

text: Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i

text: 26 §

text: har godkända betyg på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar minst

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om vilka nivåer i de ämnen som anges i

text: första stycket

text: som ska ingå i de godkända betygen.

text: Lag (2022:147).

text: Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § i genomsnitt har betyget 4 eller högre på minst 2 250 av de gymnasiepoäng som anges i 26 §, inklusive betyget 4 på gymnasiearbetet. Lag (2026:1243).

text: Behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen

text: Behörighet

text: För de nationella programmen gäller, utöver vad som föreskrivs i

text: 15 kap. 5 §

text: , de ytterligare behörighetskrav i fråga om godkända betyg från grundskolan eller motsvarande utbildning som följer av

text: 34 §§

text: För de nationella programmen gäller, utöver vad som föreskrivs i 15 kap. 5 §, ytterligare behörighetskrav i form av ett meritvärde om lägst 4 från grundskolan, specialskolan eller motsvarande utbildning enligt 24 kap. 8, 10, 17 eller 20 §.

text: Meritvärdet ska utgöras av den sökandes betyg och resultaten från de nationella slutprov som den sökande genomfört i grundskolan, specialskolan eller motsvarande utbildning enligt 24 kap. 8, 10, 17 eller 20 §.

text: beräkning av meritvärde, och

text: undantag från andra stycket för fall då den sökande inte har deltagit i nationella slutprov. Lag (2026:1243).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om

text: För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik och i minst fem andra ämnen.

text: Lag (2018:749).

text: För sökande som på annat sätt än genom utbildning i grundskolan, specialskolan eller motsvarande utbildning enligt 24 kap. 8, 10, 17 eller 20 § förvärvat kunskaper som är likvärdiga med de kunskaper som behövs för behörighet enligt 29 § kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka krav som ska gälla för behörighet till de nationella programmen utöver vad som föreskrivs i 15 kap. 5 §. Lag (2026:1243).

text: För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik och i minst nio andra ämnen.

text: Lag (2018:749).

text: på grund av speciella personliga förhållanden inte har haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en betydande del av sin tid i grundskolan eller motsvarande utbildning, och

text: bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet.

text: En sökande till ett nationellt program som saknar godkänt betyg i engelska men uppfyller övriga behörighetskrav ska ändå anses behörig om den sökande

text: En sökande som på annat sätt än genom grundskolestudier har förvärvat likvärdiga kunskaper i ett ämne ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna anses ha godkänt betyg i ämnet.

text: Lag (2018:749).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att särskilda förkunskapskrav ska gälla för vissa utbildningar.

text: Ansökan

text: En ansökan till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska ges in till den sökandes hemkommun. Avser ansökan mer än en utbildning ska den sökande ange i vilken ordning han eller hon önskar komma i fråga.

text: Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan omedelbart sändas vidare till denne.

text: Beslut om behörighet och mottagande

text: Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot.

text: Rätten att fullfölja utbildningen

text: En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program, en nationell inriktning eller en särskild variant har rätt att hos huvudmannen eller, om huvudmannen är offentlig, inom samverkansområdet fullfölja sin utbildning på det påbörjade programmet eller den aktuella inriktningen eller varianten.

text: Första stycket gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under studietiden.

text: Vad som sägs i

text: 37 §

text: gäller på motsvarande sätt den elev som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning.

text: Om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning inte längre kan anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet avse att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram.

text: Om huvudmannens erbjudande av ett nationellt program omfattade att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning enligt

text: 12 §

text: , har den elev som påbörjat programmet rätt att fullfölja utbildningen på den nationella inriktningen, den särskilda varianten respektive som gymnasial lärlingsutbildning enligt

text: och

text: 38 §§

text: Rätten att fullfölja utbildningen enligt

text: 39 §§

text: gäller också efter ett studieuppehåll på högst ett läsår för studier utomlands.

text: Någon rätt att fullfölja utbildningen enligt

text: första stycket

text: finns dock inte, om det erbjudande som avses i

text: 12 §

text: när det lämnades förenades med ett uttryckligt förbehåll att det inte gäller vid studieuppehåll.

text: I

text: 49 §

text: finns ytterligare bestämmelser om rätten för en elev i en skola med offentlig huvudman att fullfölja sin utbildning när eleven flyttar till en annan kommun.

text: Utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med offentlig huvudman

text: Skyldighet att erbjuda utbildning

text: Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program.

text: Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar. Vid bedömningen av om ett allsidigt urval erbjuds får kommunen även ta hänsyn till utbildningar som erbjuds av enskilda huvudmän med skolenheter i kommunen eller i en annan kommun inom ett primärt samverkansområde som kommunen ingår i.

text: Lag (2022:1089).

text: Mottagande i första hand

text: Av de behöriga sökande till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen.

text: En elev ska vid beslut om mottagande enligt

text: första stycket

text: jämställas med den som är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, om eleven vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: Lag (2025:440).

text: sådan utbildning som avses i

text: 43 §

text: och med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit de har sökt,

text: ett nationellt program eller till en nationell inriktning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder den sökta utbildningen,

text: gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet,

text: ett nationellt program och åberopat att huvudmannen inom det sökta programmet anordnar en nationell inriktning som börjar senare än första läsåret och som hemkommunen inte erbjuder,

text: ett yrkesprogram som saknar nationella inriktningar och åberopat att huvudmannen anordnar programmet i huvudsak skolförlagt och som hemkommunen inte erbjuder, eller

text: en utbildning som det har fattats beslut om riksrekrytering för enligt

text: 45 §

text: Utöver vad som följer av

text: 43 §

text: ska de som är behöriga sökande tas emot i första hand om de sökt till

text: Riksrekryterande utbildning

text: Statens skolverk får för nationella program besluta att det till en viss utbildning i första hand ska tas emot sökande från hela landet (

text: riksrekrytering

text: Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för att en viss utbildning ska kunna bli riksrekryterande.

text: Beslut om riksrekrytering ska ange under vilken tid beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta.

text: Mottagande i andra hand

text: Andra behöriga sökande än de som ska tas emot i första hand enligt

text: och

text: 44 §§

text: får tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen.

text: Yttrande från hemkommunen

text: Innan en kommun eller en region tar emot en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes hemkommun. Yttrande behöver dock inte inhämtas, om det med hänsyn till tidigare avgivet yttrande eller av andra skäl är onödigt.

text: Lag (2019:947).

text: Rätt att fullfölja utbildningen för en elev som flyttar

text: En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning.

text: Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.

text: En elev som har placerats i ett hem för vård eller boende enligt

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: eller i ett skyddat boende enligt

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: , och därför flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen i den kommun där hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet är beläget, om kommunen erbjuder sådan utbildning. Om den inte erbjuder den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen, om detta inte hindrar eleven från att vistas i hemmet för vård eller boende eller i det skyddade boendet.

text: Lag (2025:440).

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: eller i ett skyddat boende enligt

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: och som efter placeringen återvänder till sin hemkommun har rätt att fullfölja en påbörjad utbildning på ett nationellt program eller en nationell inriktning i hemkommunen, om den erbjuder sådan utbildning. Detta gäller oavsett om utbildningen påbörjades i hemkommunen eller samverkansområdet före placeringen eller i den kommun eller det samverkansområde där hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet är beläget.

text: Erbjuder hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.

text: Lag (2025:440).

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen och en region som antagit en elev på ett nationellt program, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (

text: interkommunal ersättning

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning.

text: Lag (2022:1089).

text: Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat, och annat inte heller följer av andra och tredje styckena, ska den interkommunala ersättningen motsvara anordnarens självkostnad.

text: När eleven har tagits emot i andra hand enligt

text: 47 §

text: , ska ersättningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden.

text: När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skolverk.

text: Utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola

text: Bidrag från hemkommunen

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt

text: 42 §

text: , var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program vid den tidpunkt när utbildningen påbörjades.

text: 53 §

text: 54 §

text: Lag (2015:73).

text: undervisning,

text: lärverktyg,

text: elevhälsa,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Lag (2016:550).

text: För utbildning på sådana nationella program och nationella inriktningar som hemkommunen erbjuder, ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet eller den inriktningen.

text: För utbildning på särskilda varianter och för sådan utbildning som avses i

text: 13 § tredje stycket

text: ska hemkommunen betala det grundbelopp som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skolverk.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i

text: andra stycket

text: , har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder.

text: 17 kap.

text: Utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 15 a §§

text: bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en gymnasieskola med offentlig huvudman (

text: 27 §§

text: ), och

text: bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en fristående gymnasieskola (

text: 36 §§

text: Lag (2024:89).

text: I detta kapitel finns

text: allmänna bestämmelser (2-15 a §§ ),

text: bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en gymnasieskola med offentlig huvudman (16-27 §§ ), och

text: bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en fristående gymnasieskola (28-34 §§ ). Lag (2026:1244).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: De olika introduktionsprogrammen

text: programinriktat val,

text: yrkesintroduktion,

text: individuellt alternativ, och

text: språkintroduktion.

text: Lag (2018:749).

text: Introduktionsprogrammen är

text: yrkesintroduktion,

text: individuellt alternativ, och

text: språkintroduktion. Lag (2026:1244).

text: Introduktionsprogrammen är

text: Utbildningens syfte

text: programinriktat val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program och att de så snart som möjligt ska kunna antas till det programmet,

text: yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram,

text: individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden, och

text: språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning.

text: Lag (2018:749).

text: Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt

text: 15 kap. 2 §

text: är syftet med

text: språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Lag (2026:1244).

text: Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med

text: Utbildningens utformning

text: Programinriktat val och yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev.

text: Lag (2018:749).

text: Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. Lag (2026:1244).

text: 5 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:749).

text: Utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier.

text: Eleverna har rätt till i genomsnitt minst 23 timmars undervisning i veckan (

text: garanterad undervisningstid

text: ). Utbildningens omfattning får dock minskas för en elev som begär det om huvudmannen bedömer att det finns särskilda skäl.

text: Lag (2018:749).

text: Utbildningsplan och individuell studieplan

text: Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela närmare föreskrifter om utbildningsplanen och den individuella studieplanen.

text: Lag (2018:749).

text: Behörighet

text: Utöver de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan i

text: 15 kap.

text: och

text: 6 §§

text: gäller

text: 12 §§

text: för de olika introduktionsprogrammen.

text: Lag (2018:749).

text: Utöver de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 11 och 12 §§ för de olika introduktionsprogrammen. Lag (2026:1244).

text: 9 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:749).

text: i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller

text: i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen.

text: Lag (2018:749).

text: Programinriktat val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett visst nationellt program enligt

text: 16 kap.

text: eller

text: 31 §

text: , men från grundskolan har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och

text: Yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna för ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt

text: 16 kap. 30 §

text: . De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion.

text: Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ.

text: Yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna för ungdomar som inte har det meritvärde som krävs för behörighet till ett nationellt program enligt 16 kap. 29 §. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion.

text: Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett nationellt program tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Lag (2026:1243).

text: Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt

text: 16 kap. 30 §

text: och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion.

text: Lag (2015:246).

text: Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har lägst betyget 4 i svenska eller svenska som andraspråk och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion. Lag (2026:1243).

text: Ansökan

text: En ansökan till programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ges in till den sökandes hemkommun.

text: Lag (2018:749).

text: En ansökan till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ges in till den sökandes hemkommun.

text: Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan omedelbart sändas vidare till denne. Lag (2026:1244).

text: Beslut om behörighet och mottagande

text: Den huvudman som anordnar utbildningen prövar om en sökande till programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever är behörig och om den sökande ska tas emot.

text: Lag (2018:749).

text: Den huvudman som anordnar utbildningen prövar om en sökande till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever är behörig och om den sökande ska tas emot. Lag (2026:1244).

text: Bedömning av en elevs kunskaper

text: När en nyanländ elev tas emot till språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan enligt

text: 7 §

text: kan upprättas för eleven inom två månader från mottagandet. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen. Vad som avses med nyanländ framgår av

text: 3 kap. 12 a §

text: Lag (2018:749).

text: Rätten att fullfölja utbildningen

text: En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den utbildningsplan som gällde när utbildningen inleddes och den individuella studieplanen, eller på ett annat introduktionsprogram enligt huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan.

text: En elev som flyttar till en annan kommun har rätt att fullfölja utbildningen på ett påbörjat introduktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya hemkommunen enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan. Under de förutsättningar som anges i

text: och

text: 30 §§

text: har eleven rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan.

text: Om en elev har medgett att den individuella studieplanen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen.

text: Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst ett år för studier utomlands.

text: Lag (2018:749).

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: eller i ett skyddat boende enligt

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: , och därför flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på ett påbörjat introduktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram i den kommun eller i det samverkansområde där hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet finns. Utbildningen ska i ett sådant fall fullföljas enligt den nya huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan.

text: Under de förutsättningar som anges i

text: och

text: 30 §§

text: En elev som påbörjat ett introduktionsprogram hos en huvudman och som efter en avslutad placering i ett hem för vård eller boende eller i ett skyddat boende återvänder till hemkommunen har rätt att fullfölja utbildningen på programmet eller på ett annat introduktionsprogram hos hemkommunen eller i hemkommunens samverkansområde enligt hemkommunens utbildningsplan och en ny individuell studieplan.

text: Lag (2025:440).

text: Utbildning på introduktionsprogram vid en gymnasieskola med offentlig huvudman

text: Skyldighet att erbjuda utbildning

text: Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hemkommunen erbjuds programinriktat val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Erbjudandet om programinriktat val ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anordnar eller erbjuder genom samverkansavtal.

text: Utöver det som följer av

text: första stycket

text: ansvarar hemkommunen för att elever från anpassade grundskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det.

text: Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt

text: 12 §

text: till elever som tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp.

text: Lag (2022:1315).

text: Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hemkommunen erbjuds yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion.

text: Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från anpassade grundskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det.

text: Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 12 § till elever som tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp. Lag (2026:1244).

text: Utbildning anordnad av landsting

text: En region som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet.

text: Lag (2019:947).

text: Utbildning anordnad av regioner

text: En region får, utöver vad som följer av

text: 17 §

text: , efter överenskommelse med en kommun anordna yrkesintroduktion och individuellt alternativ.

text: Lag (2019:947).

text: En region får efter överenskommelse med en kommun anordna yrkesintroduktion och individuellt alternativ. Lag (2026:1244).

text: Mottagande till utbildningar som utformats för en grupp elever

text: En kommun eller en region som anordnar programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen.

text: första stycket

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande som ska tas emot enligt första och

text: andra styckena

text: har antagits, får kommunen eller regionen ta emot andra behöriga sökande till utbildningen.

text: Lag (2025:440).

text: En kommun eller en region som anordnar yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen.

text: En elev ska vid beslut om mottagande enligt första stycket jämställas med den som är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, om eleven vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400) eller i ett sådant skyddat boende som avses i 9 kap. 6 § samma lag.

text: Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande som ska tas emot enligt första och andra styckena har antagits, får kommunen eller regionen ta emot andra behöriga sökande till utbildningen. Lag (2026:1244).

text: Riksrekryterande utbildning

text: Statens skolverk får för programinriktat val som har utformats för en grupp elever vid en gymnasieskola med offentlig huvudman besluta att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet (

text: riksrekrytering

text: Lag (2018:749).

text: Mottagande till utbildningar som utformats för en enskild elev

text: En kommun som anordnar programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller behörighetsvillkoren för respektive utbildning även om de inte kommer från kommunen.

text: Även en region som anordnar programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev eller individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbildningen oberoende av vilken kommun de kommer från.

text: Lag (2019:947).

text: En kommun som anordnar yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller behörighetsvillkoren för respektive utbildning även om de inte kommer från kommunen.

text: Även en region som anordnar yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev eller individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbildningen oberoende av vilken kommun de kommer från. Lag (2026:1244).

text: En kommun som anordnar sådan utbildning som avses i

text: 21 § första stycket

text: ska ta emot ungdomar som uppfyller behörighetsvillkoren för respektive utbildning om de vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: . Det gäller också för en region som anordnar sådan utbildning som avses i

text: 21 § andra stycket

text: Lag (2025:440).

text: Interkommunal ersättning

text: 22 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:749).

text: En kommun som på programinriktat val har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen och en region som antagit en elev på programinriktat val, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (

text: interkommunal ersättning

text: Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt

text: 27 §§

text: Lag (2022:1089).

text: ersättning för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det programinriktade valet är inriktat mot, och

text: ersättning för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för det nationella programmet.

text: Den interkommunala ersättningen vid programinriktat val består av

text: Ersättning enligt

text: första stycket 2

text: ska lämnas under högst ett år.

text: Lag (2018:749).

text: Om hemkommunen inte erbjuder det aktuella nationella programmet, ska ersättningen enligt

text: 24 § 1

text: motsvara anordnarens självkostnad.

text: Om hemkommunen erbjuder det aktuella nationella programmet, ska ersättningen enligt

text: 24 § 1

text: högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska ersättningen i stället uppgå till den lägre kostnaden.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i

text: 24 § 2.

text: Lag (2018:749).

text: När det är fråga om riksrekryterande utbildning enligt

text: 20 §

text: , ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skolverk.

text: En kommun eller en region som enligt

text: 19 § andra stycket

text: har tagit emot en elev på programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Detsamma gäller den kommun eller region som enligt

text: 21 a §

text: har tagit emot en elev på programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller språkintroduktion.

text: Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kom- mer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara anordnarens självkostnad.

text: Lag (2019:947).

text: En kommun eller en region som enligt 19 § andra stycket har tagit emot en elev på yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Detsamma gäller den kommun eller region som enligt 21 a § har tagit emot en elev på yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller språkintroduktion.

text: Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara anordnarens självkostnad. Lag (2026:1244).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om interkommunal ersättning.

text: Utbildning på introduktionsprogram vid en fristående gymnasieskola

text: Anordnande av utbildning

text: En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet, individuellt alternativ och språkintroduktion.

text: En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får anordna yrkesintroduktion.

text: Lag (2018:749).

text: En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program får anordna individuellt alternativ och språkintroduktion.

text: En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får anordna yrkesintroduktion. Lag (2026:1244).

text: Mottagande

text: Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen.

text: Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som har utformats för en enskild elev bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Bidraget ska bestämmas enligt

text: 35 §

text: Lag (2018:749).

text: Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen. Lag (2026:1244).

text: Av

text: 15 kap. 33 §

text: framgår när huvudmannen för en fristående skola som anordnar programinriktat val som har utformats för en grupp elever är skyldig att ta emot behöriga sökande till utbildningen.

text: Vad som gäller för urval bland mottagna sökande och antagning till utbildningen följer av

text: 15 kap.

text: 14 §§

text: Lag (2018:749).

text: 31 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:749).

text: 32 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:749).

text: 33 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:749).

text: 34 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2018:749).

text: Bidrag från hemkommunen för programinriktat val

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat val vid skolenheten som var behörig för utbildningen vid den tidpunkt när denna påbörjades.

text: bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det programinriktade valet är inriktat mot, och

text: bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för det nationella programmet.

text: Bidraget består av

text: Bidrag enligt

text: andra stycket 2

text: ska lämnas under högst ett år.

text: Lag (2018:749).

text: Bidrag enligt

text: 35 § andra stycket 1

text: beräknas på samma sätt som bidraget beräknas för det nationella programmet enligt

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: 35 § andra stycket 2.

text: 17 a kap.

text: Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Kapitlets innehåll

text: krav för att anordna utbildningen (

text: 2 §

text: syfte och målgrupp (

text: och

text: 4 §§

text: utbildningens utformning och innehåll (

text: 15 §§

text: ), och

text: behörighet, ansökan och mottagande (

text: 18 §§

text: Lag (2014:530).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Krav för att anordna utbildningen

text: En huvudman som anordnar utbildning på teknikprogrammet får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Lag (2014:530).

text: Syfte

text: Vidareutbildningen syftar till en gymnasieingenjörsexamen och ska utgöra grund för yrkesverksamhet som gymnasieingenjör.

text: Lag (2014:530).

text: Målgrupp

text: terminen efter det att han eller hon har avslutat utbildningen på teknikprogrammet eller motsvarande utbildning, eller

text: senast det kalenderår då han eller hon fyller 22 år.

text: Lag (2014:530).

text: Vidareutbildningen ska vara öppen endast för den som har genomgått utbildning på teknikprogrammet eller har likvärdiga kunskaper och som påbörjar vidareutbildningen

text: Utbildningens utformning och innehåll

text: Examensmål

text: Det ska finnas examensmål som innehåller mål för utbildningen.

text: Lag (2014:530).

text: Nationella profiler

text: Inom utbildningen ska det finnas särskilt profilerade utbildningsvägar (

text: nationella profiler

text: Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella profiler som ska finnas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella profiler.

text: Lag (2014:530).

text: Utbildningen är avsedd att genomgås på ett läsår. Utbildningen ska bedrivas som heltidsstudier.

text: Lag (2014:530).

text: Elever på utbildningen har rätt till minst 800 undervisningstimmar om 60 minuter (

text: garanterad undervisningstid

text: Lag (2014:530).

text: Omfattningen av studierna anges i gymnasiepoäng.

text: Lag (2014:530).

text: Utbildningen omfattar 900 gymnasiepoäng, varav 100 gymnasiepoäng avser ett examensarbete.

text: För utbildningen ska det finnas en poängplan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om poängplanen.

text: Lag (2014:530).

text: Ämnen och nivåer i ämnen

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om ämnesplaner.

text: Lag (2022:147).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne.

text: Lag (2022:147).

text: Individuell studieplan

text: Lag (2014:530).

text: Rätt till ytterligare utbildning

text: Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett genomfört examensarbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: andra stycket

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt.

text: Lag (2022:147).

text: Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett genomfört examensarbete fått lägst betyget 4, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt. Lag (2026:1243).

text: Gymnasieingenjörsexamen

text: Gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har gått igenom en fullständig vidareutbildning med godkända betyg.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om gymnasieingenjörsexamen.

text: Lag (2014:530).

text: Gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har gått igenom en fullständig vidareutbildning med lägst betyget 4 på samtliga ingående nivåer i samtliga ämnen och har betyget 4 i examensarbetet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om gymnasieingenjörsexamen. Lag (2026:1243).

text: Behörighet, ansökan och mottagande

text: Behörighet

text: För behörighet till utbildningen krävs, utöver vad som föreskrivs i

text: 4 §

text: , gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor.

text: Lag (2014:530).

text: Ansökan och ansökningsförfarandet

text: I en ansökan till utbildningen ska det anges vilken utbildningsanordnare och vilken nationell profil ansökan avser. Avser ansökan mer än en utbildning ska utbildningarna anges i prioritetsordning.

text: Ansökan ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman än den sökandes hemkommun, ska ansökan omedelbart sändas vidare till denne.

text: Lag (2014:530).

text: Beslut om behörighet och mottagande

text: Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en sökande är behörig och ska tas emot.

text: Behöriga sökande från hela landet ska tas emot till utbildningen (

text: riksrekrytering

text: Av

text: 15 kap.

text: och

text: 13 §§

text: framgår att huvudmannen ska göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen.

text: Lag (2014:530).

text: 18 kap.

text: Allmänna bestämmelser om anpassade gymnasieskolan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 20 §§

text: bestämmelser om betyg (

text: 26 a §§

text: bestämmelser om anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman (

text: 33 §§

text: ), och

text: bestämmelser om fristående anpassad gymnasieskola (

text: 37 §§

text: Lag (2022:1315).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Utbildningens syfte

text: Anpassade gymnasieskolan ska ge elever med intellektuell funktionsnedsättning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet.

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper som eleverna har fått i anpassade grundskolan eller i motsvarande utbildning.

text: Av

text: 29 kap. 8 §

text: följer att det som sägs i denna lag om ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning ska gälla också för vissa andra ungdomar.

text: Lag (2022:1315).

text: Samverkan

text: Huvudmannen för anpassade gymnasieskolan ska samverka med samhället i övrigt.

text: Lag (2022:1315).

text: Målgrupp

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska vara öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som på grund av att de har en intellektuell funktionsnedsättning inte bedöms ha förutsättningar att uppfylla sådana betygskriterier som gäller för gymnasieskolan och som minst ska uppfyllas.

text: De ungdomar som tillhör målgruppen för anpassade gymnasieskolan har rätt att bli mottagna i anpassad gymnasieskola om utbildningen påbörjas före utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år.

text: Lag (2022:1315).

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska vara öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som på grund av att de har en intellektuell funktionsnedsättning inte bedöms ha förutsättningar att i gymnasieskolan tillgodogöra sig de kunskaper som i ämnesplanerna anges i den del som avser syfte och centralt innehåll till en nivå som lägst motsvarar betyget 4.

text: De ungdomar som tillhör målgruppen för anpassade gymnasieskolan har rätt att bli mottagna i anpassad gymnasieskola om utbildningen påbörjas före utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år. Lag (2026:1243).

text: Hemkommunen prövar frågan om en sökande tillhör målgruppen. Beslutet ska föregås av en utredning motsvarande den som enligt

text: 7 kap. 5 § andra stycket

text: ska göras inför beslut om mottagande i anpassade grundskolan om utredning saknas eller det av andra skäl bedöms nödvändigt.

text: Lag (2022:1315).

text: Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i anpassade gymnasieskolan inte tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp.

text: Lag (2022:1315).

text: Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp om en utredning enligt

text: 6 §

text: visar detta. Hemkommunen ska då erbjuda eleven utbildning i gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt denna lag. Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för elevens övergång från anpassade gymnasieskolan till gymnasieskolan eller vuxenutbildning.

text: Lag (2022:1315).

text: De olika utbildningarna

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan består av nationella och individuella program.

text: Närmare bestämmelser om program finns i

text: 19 kap.

text: Lag (2022:1315).

text: Varje kommun ska informera om anpassade gymnasieskolans olika program.

text: Lag (2022:1315).

text: Läsår och terminer

text: Lag (2012:109).

text: Utbildningens förläggning

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska i huvudsak vara skolförlagd, om inte annat anges i andra eller

text: tredje stycket

text: Gymnasial lärlingsutbildning ska enligt

text: 19 kap. 10 §

text: Av

text: 22 kap. 3 §

text: Lag (2022:1315).

text: Antagning

text: Lag (2012:109).

text: Antagningsorganisationen får vara gemensam för anpassade gymnasieskolan, gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.

text: Antagningsorganisationen får vara gemensam för anpassad gymnasieskola anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän.

text: Lag (2022:1315).

text: I

text: 17 kap.

text: 16 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från anpassade grundskolan och elever som tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp.

text: Lag (2022:1315).

text: Information till hemkommunen

text: När en elev börjar eller slutar vid en anpassad gymnasieskola med en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen snarast meddela detta till hemkommunen.

text: Lag (2022:1315).

text: Elevens närvaro och information om frånvaro

text: En elev i anpassade gymnasieskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli.

text: Om en elev i anpassade gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare samma dag informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras samma dag.

text: 3 kap. 7 §

text: Lag (2022:1315).

text: Avgifter

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska vara avgiftsfri.

text: Lag (2023:951).

text: Trots

text: 17 §

text: I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av eleven eller av elevens vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten.

text: Lag (2012:109).

text: Modersmålsundervisning

text: eleven har goda kunskaper i språket.

text: Lag (2023:689).

text: Mentor

text: Lag (2018:749).

text: Utvecklingssamtal

text: Minst en gång varje termin ska rektorn se till att eleven i ett utvecklingssamtal ges samlad information om sin kunskapsutveckling och studiesituation.

text: Utvecklingssamtalet ska genomföras med elevens individuella studieplan som grund. En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i

text: första stycket

text: Lag (2012:109).

text: Minst en gång varje läsår ska rektorn se till att eleven i ett utvecklingssamtal ges samlad information om sin kunskapsutveckling och studiesituation.

text: Utvecklingssamtalet ska genomföras med elevens individuella studieplan som grund. En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i första stycket. Lag (2026:1243).

text: Betyg

text: Allmänna bestämmelser

text: 3 kap.

text: 21 §§

text: Lag (2012:109).

text: Betygssättning

text: På de nationella programmen ska betyg sättas i ämnen och efter genomfört gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Betyg ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

text: Om en elev på ett individuellt program har läst ett ämne enligt

text: 19 kap. 15 §

text: , ska betyg sättas när ämnet är avslutat. Om ämnet består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

text: Om en elev har läst ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplan ska, i stället för vad som föreskrivs i

text: 26 §§

text: , betyg sättas enligt bestämmelserna i

text: 15 kap.

text: 27 §§

text: om betygssättning i gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: På de nationella programmen ska betyg sättas i ämnen och efter genomfört yrkesprov i anpassad gymnasieskola eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Betyg ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

text: Om en elev på ett individuellt program har läst ett ämne enligt 19 kap. 15 §, ska betyg sättas när ämnet är avslutat. Om ämnet består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

text: Om en elev har läst ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplan ska, i stället för vad som föreskrivs i 23-26 §§, betyg sättas enligt bestämmelserna i 15 kap. 22-27 §§ om betygssättning i gymnasieskolan. Lag (2026:1243).

text: 3 kap. 16 §

text: om vem som beslutar om betyg.

text: Lag (2022:147).

text: Betyg ska inte sättas för en elev i grundskolans eller anpassade grundskolans ämne svenska som andraspråk när det gäller undervisning som eleven har fått enligt kursplanen för grundläggande svenska. Lag (2026:1243).

text: Som betyg för godkända resultat i ett ämne ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E.

text: För den elev som inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E, ska betyg inte sättas.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Lag (2022:147).

text: Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de kunskaper som i ämnesplanen anges i den del som avser syfte och centralt innehåll och med stöd av betygskriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper.

text: Vid en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till sådana delar av en ämnesplan som avser syfte och centralt innehåll och som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter ska elevens kunskaper, trots det som anges i andra stycket, som lägst motsvara betyget 4 i dessa delar för att eleven ska kunna ges detta betyg i ämnet.

text: Som betyg på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska beteckningen E användas om eleven har nått målen för gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola. För den elev som inte har nått målen för gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska betyg inte sättas.

text: Lag (2022:1315).

text: Yrkesprovet i anpassad gymnasieskola och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska betygssättas med något av betygen 1-4. Betyget 4 ska användas om en elev har nått programmålen för yrkesprovet i anpassad gymnasieskola eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola. I annat fall ska betygen 1-3 användas. Lag (2026:1243).

text: Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg.

text: Trots vad som anges i första och

text: andra styckena

text: Lag (2022:1315).

text: Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av den del av en ämnesplan som avser syfte och centralt innehåll. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska tillgodogöra sig dessa delar.

text: Trots vad som anges i första och andra styckena får det inte bortses från sådana delar av en ämnesplan som avser syfte och centralt innehåll och som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter. Lag (2026:1243).

text: Lag (2012:109).

text: Ämnesområden

text: Betyg ska inte sättas på ämnesområden. För ämnesområdena ska det finnas kriterier för bedömning av kunskaper.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om kriterier för bedömning av kunskaper.

text: Lag (2022:146).

text: Betyg ska inte sättas på ämnesområden. För ämnesområdena ska det finnas bedömningskriterier.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om bedömningskriterier. Lag (2026:1243).

text: Anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman

text: Kommunens ansvar

text: Varje kommun ansvarar för att alla ungdomar i kommunen som tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp erbjuds utbildning av god kvalitet i anpassade gymnasieskolan.

text: Kommunen får erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller en region enligt samverkansavtal med kommunen eller regionen. Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen.

text: Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål.

text: Lag (2022:1315).

text: Kommunens organisation av anpassade gymnasieskolan

text: Varje kommun ska vid utformningen av anpassade gymnasieskolan beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt. Varje kommun som anordnar anpassad gymnasieskola ska så långt det är möjligt organisera anpassade gymnasieskolan så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet.

text: Lag (2022:1315).

text: Utbildning får anordnas av regioner

text: Efter överenskommelse med en kommun får en region anordna utbildning i anpassade gymnasieskolan på nationella och individuella program.

text: Lag (2022:1315).

text: Skolskjuts

text: Elever i anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts inom hemkommunen från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet.

text: För elever som går i en annan kommuns anpassade gymnasieskola ska hemkommunen anordna skolskjuts i de fall det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter.

text: Elevens hemkommun eller den region som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt

text: första stycket

text: Lag (2022:1315).

text: En elev som med stöd av

text: 19 kap.

text: 37 §§

text: går i anpassad gymnasieskola i en annan kommun än sin hemkommun och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen, har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Detsamma gäller för en elev som går i en annan kommuns anpassade gymnasieskola på grund av att eleven har placerats i ett sådant skyddat boende som avses i

text: 9 kap. 6 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: första stycket

text: Lag (2025:440).

text: Stöd till inackordering

text: Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller 20 år. Skyldigheten gäller dock inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt

text: 19 kap. 39 §

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: Lag (2022:1315).

text: Urval

text: Regeringen meddelar föreskrifter om urval bland de sökande som har tagits emot till en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman.

text: Lag (2022:1315).

text: Fristående anpassad gymnasieskola

text: Mottagande

text: Varje fristående anpassad gymnasieskola ska vara öppen för alla ungdomar som har rätt till utbildning i en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman.

text: 19 kap. 47 § andra stycket

text: För individuella program gäller skyldigheten enligt

text: första stycket

text: bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen.

text: Lag (2022:1315).

text: Skolskjuts

text: Elever i anpassad gymnasieskola med enskild huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts inom hemkommunen från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet.

text: Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt

text: första stycket

text: . Kommunen är dock inte skyldig att anordna skolskjuts om organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Lag (2022:1315).

text: Urval

text: Om det inte finns plats för alla sökande till en utbildning i en fristående skola, ska urvalet göras på grunder som Statens skolinspektion godkänner.

text: Lag (2012:109).

text: Insyn

text: Lag (2014:903).

text: 19 kap.

text: Utbildning på program i anpassade gymnasieskolan

text: Kapitlets innehåll

text: 26 §§

text: dokumentation av genomförd utbildning i anpassad gymnasieskola (

text: 27 §

text: ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen (

text: 33 §§

text: utbildning på program vid en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman (

text: 44 a §§

text: ), och

text: utbildning på program vid en fristående anpassad gymnasieskola (

text: 48 §§

text: Lag (2024:89).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Utbildningarnas utformning och innehåll

text: De nationella programmen

text: Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 3.

text: Lag (2018:749).

text: svenska eller svenska som andraspråk,

text: engelska,

text: matematik,

text: idrott och hälsa,

text: estetisk verksamhet,

text: historia,

text: samhällskunskap,

text: religionskunskap, och

text: naturkunskap.

text: I de nationella programmen ska följande ämnen ingå:

text: Vidare ska det ingå ämnen som ger programmet dess karaktär.

text: Det ska också finnas individuellt val.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om ämnen och individuellt val i anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: För de elever på nationella program som ska erbjudas modersmålsundervisning ska varje språk som ska erbjudas som modersmål vara ett eget ämne.

text: Lag (2022:147).

text: Programmål

text: För varje nationellt program ska det finnas programmål.

text: Lag (2012:109).

text: Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar som börjar det första, andra, tredje eller fjärde läsåret.

text: Lag (2012:109).

text: Inriktningarna är nationella.

text: Lag (2012:109).

text: Inom de nationella programmen får det finnas särskilda varianter som börjar det första, andra, tredje eller fjärde läsåret. Statens skolverk prövar frågor om godkännande av sådana varianter.

text: Lag (2012:109).

text: Lag (2012:109).

text: Gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan

text: Inom de nationella programmen får det finnas gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra, tredje eller fjärde läsåret.

text: Gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: Ett skriftligt avtal (

text: utbildningskontrakt

text: första stycket

text: Lag (2018:105).

text: I utbildningskontraktet ska det anges

text: Erbjudande av viss utbildning

text: Lag (2012:109).

text: Statens skolverk får besluta om avvikelser från struktur, innehåll och programmål för utbildningar på nationella program.

text: Beslut enligt

text: första stycket

text: 37 §

text: Beslut enligt

text: första stycket

text: 37 §

text: tredje stycket

text: Lag (2012:109).

text: Om det finns särskilda skäl, får rektorn besluta att en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll får avvika från vad som annars gäller för programmet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana avvikelser.

text: Lag (2012:109).

text: Individuella program

text: Utbildning på ett individuellt program ska erbjudas elever som inte kan följa undervisningen på ett nationellt program.

text: estetisk verksamhet,

text: hem- och konsumentkunskap,

text: idrott och hälsa,

text: natur och miljö,

text: individ och samhälle, och

text: språk och kommunikation.

text: I de individuella programmen ska följande ämnesområden ingå:

text: Praktik får förekomma om rektorn bedömer att det är till nytta för eleven.

text: Programmet får syfta till att stimulera eleven att senare gå över till ett nationellt program.

text: Lag (2012:109).

text: Rektorn får besluta att en elev på ett individuellt program ska läsa en kombination av ämnen enligt

text: 3 §

text: och ämnesområden enligt

text: 14 §

text: , om eleven har förutsättningar för det. Ett sådant beslut ska framgå av elevens individuella studieplan.

text: Lag (2012:109).

text: För de elever på individuella program som ska erbjudas modersmålsundervisning ska varje språk som ska erbjudas som modersmål vara ett eget ämne.

text: Lag (2022:147).

text: Utbildningens längd

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan är avsedd att genomgås under fyra läsår. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen får fördelas på längre tid.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om huvudmannens befogenheter enligt

text: första stycket

text: Lag (2022:1315).

text: Av

text: 18 kap. 11 §

text: framgår att utbildningen i anpassade gymnasieskolan i huvudsak ska vara skolförlagd om inte annat följer av bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan i

text: 10 §

text: Ett nationellt program ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet och om undantag från bestämmelserna i

text: 18 kap. 11 §

text: Lag (2022:1315).

text: Utbildningen i anpassade gymnasieskolan ska bedrivas som heltidsstudier.

text: Lag (2022:1315).

text: Eleverna har rätt till minst 3 600 undervisningstimmar om 60 minuter (

text: garanterad undervisningstid

text: ) fördelade på fyra läsår.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervisningstiden.

text: Lag (2012:109).

text: Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola. Utbildningens omfattning är 2 500 poäng. Fördelningen av poängen framgår av en poängplan i bilaga 4.

text: Lag (2022:1315).

text: Ämnen, nivåer i ämnen, ämnesområden och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola

text: För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan. För varje ämnesområde ska det finnas en ämnesområdesplan.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om ämnesplaner och ämnesområdesplaner.

text: Lag (2022:147).

text: /Rubriken träder i kraft I:2028-07-02/ Ämnen, nivåer i ämnen, ämnesområden, yrkesprov i anpassad gymnasieskola och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola

text: Av ämnesplanerna och ämnesområdesplanerna ska bland annat ämnets respektive ämnesområdets syfte och centrala innehåll framgå.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ämnesplaner och ämnesområdesplaner. Lag (2026:1243).

text: I utbildningen på de nationella programmen ska ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola ingå.

text: Lag (2022:1315).

text: I utbildningen på de nationella programmen ska det ingå ett yrkesprov i anpassad gymnasieskola. Om det inte finns ett yrkesprov i anpassad gymnasieskola ska det i stället ingå ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola.

text: Rektorn får besluta att en elev ska genomföra ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola i stället för ett yrkesprov i anpassad gymnasieskola, om eleven medger det. Om eleven tar tillbaka sitt medgivande upphör beslutet att gälla. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt till någon annan. Lag (2026:1243).

text: För varje nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som nivån omfattar.

text: Lag (2022:1315).

text: Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett genomfört gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: andra stycket

text: Lag (2022:1315).

text: Om en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller efter ett genomfört yrkesprov i anpassad gymnasieskola eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola har fått lägst betyget 4, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket.

text: Individuell studieplan

text: Elevens synpunkter ska inhämtas och beaktas vid utformandet av den individuella studieplanen.

text: Lag (2012:109).

text: Dokumentation av genomförd utbildning i anpassad gymnasieskola

text: Elever som har genomfört en utbildning i anpassade gymnasieskolan ska få ett gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om dokumentation av genomförd utbildning i anpassad gymnasieskola.

text: Lag (2023:689).

text: Ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen

text: Ansökan

text: En ansökan till ett nationellt eller individuellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan som börjar första läsåret ska ges in till den sökandes hemkommun. Avser ansökan mer än en utbildning ska den sökande ange i vilken ordning han eller hon önskar komma i fråga.

text: Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan omedelbart sändas vidare till den huvudmannen.

text: Lag (2022:1315).

text: Beslut om mottagande

text: Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar frågan om den sökande ska tas emot.

text: Om hemkommunen enligt

text: 18 kap. 5 §

text: har beslutat att en sökande inte tillhör målgruppen för anpassade gymnasieskolan, ska kommunen bereda honom eller henne tillfälle att söka till gymnasieskolan i hemkommunen så snart som möjligt.

text: Hemkommunen ska göra en bedömning av om en ungdom som har sökt till ett individuellt program har förutsättningar att följa undervisningen på ett nationellt program. Om hemkommunen bedömer att den sökande inte har förutsättningar att följa undervisningen på ett nationellt program, ska den sökande tas emot på ett individuellt program. Om hemkommunen bedömer att den sökande har förutsättningar att följa undervisningen på ett nationellt program, ska kommunen bereda honom eller henne tillfälle att så snart som möjligt söka till nationella program som anordnas av hemkommunen.

text: Lag (2022:1315).

text: Rätten att fullfölja utbildningen

text: En elev som har påbörjat ett nationellt program, en nationell inriktning eller en särskild variant har rätt att, utom i de fall som avses i

text: 18 kap. 7 §

text: , hos huvudmannen eller inom samverkansområdet för utbildningen under fyra läsår fullfölja sin utbildning.

text: En elev som har påbörjat ett individuellt program har rätt att, utom i de fall som avses i

text: 18 kap. 7 §

text: , hos huvudmannen eller inom samverkansområdet för utbildningen under fyra läsår fullfölja sin utbildning enligt den individuella studieplanen. Om den individuella studieplanen ändras, har eleven rätt att under de fyra läsåren fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen.

text: Första och

text: andra styckena

text: gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under studietiden.

text: Lag (2026:960).

text: Det som sägs i

text: 30 § första

text: och

text: tredje styckena

text: gäller på motsvarande sätt den elev som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan.

text: Om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning inte längre kan anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet avse att fullfölja utbildningen på ett annat nationellt program.

text: Lag (2026:960).

text: 11 §

text: , har den elev som påbörjat pro- grammet rätt att fullfölja utbildningen på den nationella inriktningen, den särskilda varianten respektive som gymnasial lärlingsutbildning enligt

text: 30 § första

text: och

text: tredje styckena

text: och

text: 31 §

text: Lag (2026:960).

text: I

text: 42 §

text: Lag (2012:109).

text: Utbildning vid en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman

text: Allsidigt urval

text: Kommunen ska sträva efter att erbjudandet om utbildning i anpassade gymnasieskolan ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar.

text: Lag (2022:1315).

text: Mottagande i första hand

text: Av de sökande till ett nationellt program eller till en nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen.

text: första stycket

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: Lag (2025:440).

text: sådan utbildning som avses i

text: 35 §

text: och med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den anpassade gymnasieskola dit de har sökt,

text: gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet,

text: ett nationellt program och har åberopat att huvudmannen inom det sökta programmet anordnar en nationell inriktning som börjar senare än första läsåret och som hemkommunen inte erbjuder,

text: ett nationellt program som saknar nationella inriktningar och har åberopat att huvudmannen anordnar programmet i huvudsak skolförlagt, vilket hemkommunen inte erbjuder, eller

text: 37 §

text: Lag (2022:1315).

text: Utöver det som följer av

text: 35 §

text: ska sådana sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen tas emot i första hand om de har sökt till

text: Riksrekryterande utbildning

text: riksrekrytering

text: Lag (2012:109).

text: Lag (2012:109).

text: Mottagande i andra hand

text: Andra sökande till nationella program än de som ska tas emot i första hand enligt

text: och

text: 36 §§

text: Lag (2012:109).

text: Mottagande på individuella program

text: En kommun får ta emot en elev från en annan kommun på ett individuellt program i sin anpassade gymnasieskola under förutsättning att hemkommunen har bedömt att eleven inte kan följa undervisningen på ett nationellt program. Även en region får ta emot en elev på ett individuellt program under samma förutsättning.

text: Det som sägs i

text: första stycket

text: gäller dock endast om hemkommunen och den mottagande kommunen eller regionen kommer överens om ersättningen för utbildningen.

text: Lag (2022:1315).

text: eleven vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: , och

text: hemkommunen har bedömt att eleven inte kan följa undervisningen på ett nationellt program.

text: Lag (2025:440).

text: En kommun eller en region ska ta emot en elev på ett individuellt program om

text: Yttrande från hemkommunen

text: Innan en kommun tar emot en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes hemkommun. Yttrandet ska innehålla uppgift om huruvida eleven tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp. Detsamma gäller innan en region tar emot en sökande. I de fall där eleven har sökt till ett individuellt program ska yttrandet också innehålla uppgifter om huruvida eleven kan följa ett nationellt program och om överenskommelse om ersättning för utbildningen enligt

text: 40 §

text: Lag (2022:1315).

text: En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Om den nya hemkommunen inte erbjuder den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.

text: En elev som har påbörjat ett individuellt program och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen enligt en ny individuell studieplan i den nya hemkommunen eller en region som anordnar utbildningen enligt ett samverkansavtal med hemkommunen.

text: Denna paragraf gäller inte i de fall som avses i

text: 18 kap. 7 §

text: Lag (2026:960).

text: En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som med anledning av placering i ett hem för vård eller boende enligt

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: eller i ett skyddat boende enligt

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: , flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen i den kommun där hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet är beläget, om kommunen erbjuder sådan utbildning. Om den inte erbjuder den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen, om detta inte hindrar eleven från att vistas i hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet.

text: En elev som har påbörjat ett individuellt program, och som med anledning av sådan placering som avses i

text: första stycket

text: flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen enligt en ny individuell studieplan i den kommun eller region där hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet är beläget.

text: 18 kap. 7 §

text: Lag (2026:960).

text: 9 kap. 4 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: eller i ett skyddat boende enligt

text: 9 kap. 6 § samma lag

text: och som efter placeringen återvänder till sin hemkommun, har rätt att fullfölja en påbörjad utbildning på ett nationellt program eller en nationell inriktning i hemkommunen, om den erbjuder sådan utbildning. Om hemkommunen inte erbjuder den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.

text: En elev som har placerats i ett sådant hem för vård eller boende eller skyddat boende som avses i

text: första stycket

text: och som efter placeringen återvänder till sin hemkommun, har rätt att fullfölja en påbörjad utbildning på ett individuellt program enligt en ny individuell studieplan i hemkommunen eller en region som anordnar utbildningen enligt ett samverkansavtal med hemkommunen.

text: Första och andra styckena gäller oavsett om utbildningen påbörjades i hemkommunen eller samverkansområdet före placeringen eller i den kommun eller det samverkansområde där hemmet för vård eller boende eller det skyddade boendet är beläget.

text: 18 kap. 7 §

text: Lag (2026:960).

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av hans eller hennes hemkommun (

text: interkommunal ersättning

text: Första stycket gäller även en region som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkansområdet för utbildningen.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning för de nationella programmen.

text: Lag (2019:947).

text: Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat, och om annat inte heller följer av andra och

text: tredje styckena

text: , ska den interkommunala ersättningen enligt

text: 43 § första stycket

text: motsvara anordnarens självkostnad.

text: 39 §

text: När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska Statens skolverk för varje utbildning eller variant besluta den ersättning som hemkommunen ska betala.

text: Lag (2012:109).

text: En kommun eller en region som har tagit emot en elev på ett individuellt program enligt

text: 40 a §

text: ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun.

text: Lag (2019:947).

text: Utbildning vid en fristående anpassad gymnasieskola

text: Bidrag från hemkommunen

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen enligt

text: 18 kap. 27 §

text: var skyldig att erbjuda utbildning i anpassade gymnasieskolan vid den tidpunkt när utbildningen påbörjades.

text: 46 §

text: 47 §

text: Lag (2022:1315).

text: undervisning,

text: lärverktyg,

text: elevhälsa,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Lag (2012:109).

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Lag (2016:550).

text: För utbildning på sådana nationella program och nationella inriktningar eller på jämförbara program som hemkommunen erbjuder ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet, den inriktningen eller ett jämförbart program.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka av de nationella programmen som är jämförbara vid fördelning av resurser.

text: När det är fråga om sådan utbildning som avses i

text: 12 § tredje stycket

text: eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska Statens skolverk för varje utbildning eller variant besluta det grundbelopp som hemkommunen ska betala.

text: tredje stycket

text: Lag (2012:109).

text: 20 kap.

text: Kommunal vuxenutbildning

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna bestämmelser (

text: 9 a §§

text: bestämmelser om kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå (

text: 15 §§

text: bestämmelser om kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå (

text: 23 §§

text: bestämmelser om kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare (

text: 33 b §§

text: bestämmelser om sammanhållen utbildning för vissa nyanlända invandrare (

text: 33 c

text: och

text: 33 d §§

text: bestämmelser om betyg (

text: 41 a §§

text: bestämmelser om validering (

text: och

text: 43 §§

text: ), och

text: bestämmelser om intyg (

text: och

text: 45 §§

text: Lag (2025:1311).

text: I detta kapitel finns

text: Allmänna bestämmelser

text: Övergripande mål

text: vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande,

text: vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling,

text: den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och

text: den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet.

text: Målen för den kommunala vuxenutbildningen är att

text: Utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar. När det gäller kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras.

text: Lag (2022:1315).

text: Utbildningens innehåll

text: Kommunerna ska tillhandahålla kommunal vuxenutbildning.

text: på grundläggande nivå,

text: på gymnasial nivå,

text: som anpassad utbildning på grundläggande nivå,

text: som anpassad utbildning på gymnasial nivå, och

text: som svenska för invandrare.

text: Lag (2022:1315).

text: Utbildningen ska tillhandahållas

text: I den kommunala vuxenutbildningen ska kommunerna tillhandahålla en sammanhållen utbildning för sådana nyanlända som tar del av insatser som avses i lagen (

text: ) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete under tiden för insatserna.

text: Lag (2022:109).

text: Utbildningens syfte

text: Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier.

text: Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge.

text: Anpassad utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i anpassade grundskolan ska ge.

text: Anpassad utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen på nationella program i anpassade gymnasieskolan ska ge.

text: Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar.

text: Lag (2022:1315).

text: Den sammanhållna utbildning som kommunerna enligt

text: 3 a §

text: ska tillhandahålla för vissa nyanlända invandrare syftar till att i strukturerad form ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden.

text: Lag (2022:109).

text: Kurser, ämnen och gymnasiepoäng

text: ämnen, och

text: ett komvuxarbete.

text: Utbildning på grundläggande nivå, anpassad utbildning på grundläggande nivå och utbildning i svenska för invandrare bedrivs i form av kurser. Utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå bedrivs i form av

text: På gymnasial nivå anges omfattningen av nivåerna i ämnen och komvuxarbetet med gymnasiepoäng.

text: Inom anpassad utbildning på gymnasial nivå anges omfattningen av nivåerna i ämnen och komvuxarbetet med gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola.

text: Lag (2022:1315).

text: ämnen,

text: komvuxarbete, eller

text: yrkesprov.

text: På gymnasial nivå anges omfattningen av nivåerna i ämnen, komvuxarbetet och yrkesprovet med gymnasiepoäng.

text: Inom anpassad utbildning på gymnasial nivå anges omfattningen av nivåerna i ämnen, komvuxarbetet och yrkesprovet med gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola. Lag (2026:1242).

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om att utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå där betyg inte sätts får bedrivas i form av kurser.

text: Lag (2022:1315).

text: För varje kurs i utbildning på grundläggande nivå och i anpassad utbildning på grundläggande nivå ska det finnas en kursplan. För varje ämne i utbildning på gymnasial nivå och i anpassad utbildning på gymnasial nivå ska det finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kursplaner, ämnesplaner, gymnasiepoäng och gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola. Sådana föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnesplaner inte ska finnas eller att gymnasiepoäng eller gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola inte ska beräknas för vissa kurser.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om mål för komvuxarbetet.

text: Lag (2022:1315).

text: /Upphör att gälla U:2031-01-01/ För varje kurs i utbildning på grundläggande nivå och i anpassad utbildning på grundläggande nivå ska det finnas en kursplan. För varje ämne i utbildning på gymnasial nivå och i anpassad utbildning på gymnasial nivå ska det finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om mål för komvuxarbetet och yrkesprovet. Lag (2026:1242).

text: Av kursplanerna och ämnesplanerna ska bland annat kursens respektive ämnets syfte och centrala innehåll framgå.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om mål för komvuxarbetet och yrkesprovet. Lag (2026:1245).

text: Sammanhållen yrkesutbildning

text: I utbildning på gymnasial nivå och i anpassad utbildning på gymnasial nivå kan ämnen eller nivåer i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde kombineras till en sammanhållen yrkesutbildning. En del av utbildningen i en sammanhållen yrkesutbildning ska genomföras som arbetsplatsförlagt lärande.

text: Utbildningen kan utformas som en nationell sammanhållen yrkesutbildning eller vara utformad av en huvudman.

text: Lag (2022:1318).

text: I utbildning på gymnasial nivå och i anpassad utbildning på gymnasial nivå kan ämnen eller nivåer i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde kombineras till en sammanhållen yrkesutbildning. En sammanhållen yrkesutbildning får även innehålla yrkesprov. En del av utbildningen i en sammanhållen yrkesutbildning ska genomföras som arbetsplatsförlagt lärande.

text: Utbildningen kan utformas som en nationell sammanhållen yrkesutbildning eller vara utformad av en huvudman. Lag (2026:1242).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet i sammanhållna yrkesutbildningar och om undantag från kravet på arbetsplatsförlagt lärande.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om vilka sammanhållna yrkesutbildningar som ska vara nationella och vilket innehåll dessa ska ha.

text: Lag (2022:1089).

text: Gemensamma bestämmelser om avgifter

text: Utbildningen ska vara avgiftsfri, om inte något annat följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 3 kap. 21 §

text: . Det får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna.

text: Avgifter får inte tas ut i samband med ansökan om plats.

text: Lag (2023:951).

text: Avgifter inom kommunal vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå och inom anpassad utbildning på grundläggande och gymnasial nivå

text: Elever inom utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå eller inom anpassad utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål.

text: Huvudmannen får trots

text: första stycket

text: besluta att lärverktyg som varje elev har för eget bruk och får behålla som sin egendom, ska anskaffas av eleverna själva eller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaffningskostnader.

text: Lag (2023:951).

text: Avgifter inom utbildning i svenska för invandrare

text: Elever inom utbildning i svenska för invandrare ska utan kostnad ha tillgång till läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål.

text: Huvudmannen får trots

text: första stycket

text: besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg.

text: Lag (2023:951).

text: Inledande kartläggning

text: Hemkommunen är skyldig att se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom kommunal vuxenutbildning erbjuds en inledande kartläggning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om den inledande kartläggningen.

text: Lag (2023:951).

text: Individuella studieplaner

text: den enskildes utbildningsmål,

text: planerad omfattning av studierna, och

text: den tidpunkt då eleven för första gången togs emot till utbildningen, när det gäller utbildning i svenska för invandrare.

text: Hemkommunen ansvarar för att det upprättas en individuell studieplan för varje elev. Planen ska innehålla uppgifter om

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om den individuella studieplanen.

text: Lag (2025:1311).

text: Rätt att fullfölja utbildningen

text: Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja utbildningen på kursen. Den som har antagits till en viss nivå i ett ämne har rätt att fullfölja utbildningen på den aktuella nivån. Rätten att fullfölja utbildning i svenska för invandrare gäller inom ramen för de tidsperioder som anges i

text: 31 a §

text: Huvudmannen får trots

text: första stycket

text: och

text: 31 a

text: § besluta att utbildningen på kursen eller den aktuella nivån i ämnet ska upphöra för en elev, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller av annan anledning inte gör tillfredsställande framsteg.

text: Den vars utbildning på grundläggande nivå eller anpassad utbildning på grundläggande nivå har upphört enligt

text: andra stycket

text: ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Den vars utbildning på gymnasial nivå eller anpassade utbildning på gymnasial nivå har upphört enligt

text: andra stycket

text: får på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det.

text: Den vars utbildning i svenska för invandrare har upphört enligt

text: andra stycket

text: eller som frivilligt avbrutit utbildningen ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det och det kan ske inom ramen för de tidsperioder som anges i

text: 31 a §

text: Utbildningen får avbrytas även enligt bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: 20 §§

text: Lag (2025:1311).

text: En elev ska alltid anses ha avbrutit utbildningen frivilligt om eleven efter att ha påbörjat utbildningen har uteblivit från den under mer än tre veckor i följd, utan att detta har berott på sjukdom eller beviljad ledighet.

text: Lag (2025:1311).

text: Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå och som anpassad utbildning på grundläggande nivå

text: Kommunens ansvar

text: Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 11 eller

text: 11 a §

text: har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå eller i anpassad utbildning på grundläggande nivå och som önskar det, också får delta i sådan utbildning.

text: Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå eller i anpassad utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning.

text: Lag (2022:1315).

text: Studie- och yrkesvägledning

text: Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning på grundläggande nivå eller anpassad utbildning på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning.

text: Lag (2022:1315).

text: Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och anpassad utbildning på grundläggande nivå

text: är bosatt i landet,

text: saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i grundskolan, och

text: har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.

text: Lag (2020:446).

text: En vuxen har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå från och med andra kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller 20 år, om han eller hon

text: är bosatt i landet,

text: saknar sådana kunskaper som utbildningen i anpassade grundskolan syftar till att ge, och

text: En vuxen med intellektuell funktionsnedsättning har rätt att delta i anpassad utbildning på grundläggande nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 20 år, om han eller hon

text: Av

text: 29 kap. 8 §

text: följer att det som sägs i denna lag om personer med intellektuell funktionsnedsättning också ska gälla för vissa andra vuxna.

text: Lag (2022:1315).

text: Den som har rätt att delta i utbildning enligt 11 eller

text: 11 a §

text: har rätt att delta i sådan utbildning även i en annan kommun än hemkommunen, om utbildningen tillhandahålls där.

text: Lag (2020:446).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att rätt enligt 11 eller

text: 11 a §

text: ska inträda tidigare än vad som anges där.

text: Lag (2020:446).

text: Bestämmelserna i

text: 11 §

text: 11 a § första stycket

text: och

text: 11 b §

text: gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av

text: 24 kap. 10 b §

text: framgår att Kriminalvården ansvarar för deras utbildning.

text: Lag (2026:531).

text: Utbildning på ett annat språk än svenska

text: Om en elev i utbildning på grundläggande nivå eller i anpassad utbildning på grundläggande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får utbildningen tillhandahållas på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. Sådan utbildning ska kompletteras med undervisning eller träning i svenska språket.

text: Lag (2022:1315).

text: Ansökan och mottagande

text: En ansökan om att delta i utbildning på grundläggande nivå eller i anpassad utbildning på grundläggande nivå ska ges in till den sökandes hemkommun. En sökande ska tas emot till utbildningen, om de villkor som anges i 11 eller

text: 11 a §

text: är uppfyllda.

text: Lag (2022:1315).

text: Om en ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska ett yttrande fogas där hemkommunen redovisar sin bedömning av om den sökande uppfyller de villkor som anges i 11 eller

text: 11 a §

text: Den huvudman som anordnar en utbildning beslutar om den sökande ska tas emot till utbildningen. Den andra huvudmannen får ta emot den sökande, även om hemkommunen har bedömt att den sökande inte har rätt att delta i utbildningen.

text: Lag (2020:446).

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun, som i sin utbildning på grundläggande nivå eller i sin anpassade utbildning på grundläggande nivå har en elev som kommer från en annan kommun, ska få ersättning för sina kostnader för den elevens utbildning från elevens hemkommun. Detta gäller endast om hemkommunen har bedömt eller, efter överklagande av ett beslut enligt

text: 14 § andra stycket

text: , beslut har meddelats att eleven har rätt att delta i utbildningen.

text: Lag (2022:1315).

text: Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Huvudmannens ansvar

text: Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 19, 19 a eller

text: 19 b §

text: har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Varje kommun ska därutöver erbjuda utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå enligt

text: 16 a

text: och

text: 16 b §§

text: Lag (2022:1315).

text: Ett primärt samverkansavtal enligt

text: 2 kap. 2 b §

text: ska omfatta yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar i utbildning på gymnasial nivå.

text: En kommuns erbjudande av sådan utbildning ska omfatta all den utbildning som anordnas av huvudmännen i det primära samverkansområdet.

text: vuxnas efterfrågan och behov av utbildning, och

text: arbetsmarknadens behov.

text: Lag (2022:1089).

text: När en kommun bestämmer vilka yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa ska kommunen ta hänsyn till

text: Utöver vad som framgår av

text: och

text: 16 a §§

text: ska kommunerna sträva efter att erbjuda utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå som svarar mot vuxnas efterfrågan och behov.

text: Lag (2022:1315).

text: Varje kommun ska informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå samt aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning.

text: Lag (2022:1315).

text: En region får tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå inom områdena naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får regionen tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå även inom andra områden.

text: En region får tillhandahålla anpassad utbildning på gymnasial nivå efter överenskommelse med en kommun.

text: Lag (2022:1315).

text: Rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå

text: En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt

text: 20 §

text: men som inte har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller utbildning inom yrkeshögskolan har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet.

text: Lag (2016:1184).

text: Om en vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt

text: 20 §

text: och har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare, har han eller hon rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet till sådan högskoleutbildning.

text: Den som har uppnått såväl grundläggande som särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en eller flera andra särskilda behörigheter till sådan högskoleutbildning. Rättigheten avser dock endast en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången.

text: Lag (2016:1184).

text: 20 §

text: och har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom yrkeshögskolan, har han eller hon rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom yrkeshögskolan.

text: Den som har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom yrkeshögskolan och som uppfyller krav på särskilda kunskaper för en sådan utbildning har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för en eller flera andra utbildningar inom yrkeshögskolan. Rättigheten avser dock endast en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången.

text: Lag (2016:1184).

text: utgå från den vuxnes behov av särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller av särskilda kunskaper för utbildning inom yrkeshögskolan, och

text: så långt som möjligt beakta den vuxnes önskemål, tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet.

text: Lag (2016:1184).

text: Om grundläggande behörighet enligt

text: 19 §

text: kan uppnås genom olika utbildningar på gymnasial nivå, bestämmer hemkommunen vilken av utbildningarna som den ska erbjuda. Kommunen ska då

text: Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 19, 19 a eller

text: 19 b §

text: har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i en region, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen.

text: utbildningen avser yrkesämnen eller en sammanhållen yrkesutbildning, och

text: den andra kommunen ingår i samma primära samverkansområde som hemkommunen.

text: Rätt att delta i utbildning i en annan kommun än hemkommunen enligt

text: första stycket

text: gäller även om utbildningen erbjuds av hemkommunen när

text: När det gäller ungdomar som har sådan rätt som avses i

text: första stycket

text: ska bestämmelserna i

text: 15 kap. 32 §

text: tillämpas till och med första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år.

text: Lag (2022:1089).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som omfattas av rätten att delta i utbildning enligt

text: 19 a

text: och

text: 19 b §§

text: Lag (2022:147).

text: Behörighet till utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: är bosatt i landet,

text: saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge,

text: har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och

text: i övrigt uppfyller föreskrivna villkor.

text: En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 20 år, om han eller hon

text: Behörig är också den som är yngre än vad som anges i

text: första stycket

text: , men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor.

text: Lag (2020:446).

text: är bosatt i landet,

text: i övrigt uppfyller föreskrivna villkor.

text: En vuxen med intellektuell funktionsnedsättning är behörig att delta i anpassad utbildning på gymnasial nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 20 år, om han eller hon

text: första stycket

text: men har slutfört utbildning i anpassade gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor.

text: Av

text: 29 kap. 8 §

text: Lag (2022:1315).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att behörighet enligt

text: 20 § första stycket

text: eller

text: 20 a § första stycket

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor.

text: Lag (2020:446).

text: Bestämmelserna i

text: 20 §

text: och

text: 20 a § första

text: och

text: andra styckena

text: 24 kap. 10 b §

text: Lag (2026:531).

text: Ansökan

text: En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå eller i anpassad utbildning på gymnasial nivå ska ges in till den sökandes hemkommun.

text: Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare överenskommelse.

text: Lag (2022:1315).

text: Hemkommunens åtagande om interkommunal ersättning

text: den sökande har rätt till utbildningen enligt

text: 19 d §

text: ansökan avser ett yrkesämne eller en sammanhållen yrkesutbildning i utbildning på gymnasial nivå och den huvudman som anordnar utbildningen och hemkommunen ingår i samma primära samverkansområde, eller

text: den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos den andra huvudmannen.

text: Ett åtagande att svara för kostnaderna för utbildning hos en annan huvudman (

text: interkommunal ersättning

text: ), ska alltid lämnas av hemkommunen om

text: Ett åtagande att svara för kostnaderna gäller även om den sökande därefter byter hemkommun.

text: Lag (2022:1089).

text: Mottagande

text: Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på gymnasial nivå beslutar om den sökande ska tas emot till utbildningen.

text: Hemkommunen ska ta emot en sökande om de villkor som anges i 20 eller

text: 20 a §

text: är uppfyllda eller om den sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller

text: 19 b §

text: de villkor som anges i 20 eller

text: 20 a §

text: 19 b §

text: , och

text: hemkommunen har åtagit sig eller, efter överklagande enligt

text: 28 kap. 12 §

text: , ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning.

text: En kommun ska ta emot en sökande från en annan kommun och en region ska ta emot en sökande, om

text: Av ett beslut om att en sökande ska tas emot till utbildning på gymnasial nivå ska det framgå på vilken eller vilka grunder den sökande tas emot.

text: Lag (2022:1315).

text: Antagning

text: Om den sökande har rätt att delta i utbildning enligt 19, 19 a eller

text: 19 b §

text: innebär ett beslut om mottagande enligt

text: 22 §

text: att den sökande också antas till utbildningen. I övrigt är det den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på gymnasial nivå som beslutar om en sökande ska antas till utbildningen.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om urval bland mottagna sökande.

text: Lag (2022:1315).

text: Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: Utbildningens omfattning

text: Utbildning i svenska för invandrare ska i genomsnitt under en fyraveckorsperiod omfatta minst 15 timmars undervisning i veckan. Undervisningens omfattning får dock minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte.

text: Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov.

text: Lag (2015:482).

text: Samverkan med arbetslivet

text: arbetslivsorientering,

text: validering,

text: praktik, eller

text: annan utbildning.

text: Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter som

text: Huvudmannen ska också verka för att utbildning i svenska för invandrare kan bedrivas under tid då eleven får ersättning enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: på grund av sjukdom, skada eller föräldraledighet och för att utbildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården.

text: Lag (2015:482).

text: Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete.

text: Lag (2015:482).

text: Huvudmannen ska samråda med en berörd arbetsgivare och den lokala arbetstagarorganisationen som arbetsgivaren är bunden till genom kollektivavtal om en arbetstagares deltagande i utbildningen och utbildningens förläggning.

text: Lag (2015:482).

text: Kommunens ansvar

text: Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare erbjuds dem som enligt

text: 31 § första stycket

text: och

text: 31 a §

text: har rätt att delta i utbildningen.

text: När det gäller den som enligt

text: 31 § andra stycket

text: har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare är det den kommun där han eller hon stadigvarande arbetar som är skyldig att se till att utbildningen erbjuds honom eller henne.

text: Av

text: 31 b §

text: följer att en annan kommun än hemkommunen i vissa fall är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare erbjuds.

text: Lag (2025:1311).

text: Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Kommunen ska upprätta en handlingsplan för sina insatser. Insatserna ska beskrivas i planen. Handlingsplanen ska kontinuerligt följas upp och vid behov revideras.

text: Utbildningen ska finnas tillgänglig så snart som möjligt efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas inom tre månader.

text: Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (

text: ) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen.

text: Lag (2025:1311).

text: Studie- och yrkesvägledning

text: Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning.

text: Lag (2015:482).

text: Rätt att delta

text: är bosatt i landet, och

text: saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge.

text: En person har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 16 år, om han eller hon

text: En finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i en svensk kommun, men är bosatt i Finland nära gränsen till Sverige och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge, har från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 16 år också rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare.

text: Lag (2015:482).

text: Rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare gäller i tre år från den tidpunkt då personen för första gången togs emot till utbildningen.

text: tidsperioden inte har löpt ut, och

text: personen med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl.

text: Huvudmannen ska besluta om att förlänga den tid som personen har rätt att delta i utbildningen, om

text: Ett beslut om förlängning ska fattas för högst sex månader åt gången. De förutsättningar som gäller för ett beslut enligt

text: andra stycket

text: Lag (2025:1311).

text: Den som har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare enligt

text: och

text: 31 a §§

text: har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än hemkommunen, om personen med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning i den andra kommunen.

text: Lag (2025:1311).

text: Den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att utbildning i svenska för invandrare inte kan anses nödvändig har inte rätt att delta i utbildningen.

text: Lag (2015:482).

text: Mottagande

text: Huvudmannen beslutar om en person ska tas emot till utbildning i svenska för invandrare.

text: Om huvudmannen är en annan kommun än hemkommunen och tar emot personen till utbildning i svenska för invandrare ska huvudmannen informera hemkommunen om att personen tagits emot och om tidpunkten för mottagandet.

text: Lag (2025:1311).

text: Bedömning av en persons kunskaper

text: När en person tas emot till utbildning i svenska för invandrare ska personens kunskaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen.

text: Lag (2025:1311).

text: Interkommunal ersättning

text: En kommun, som i sin utbildning i svenska för invandrare har tagit emot en elev som kommer från en annan kommun enligt

text: 31 b §

text: , ska få ersättning för sina kostnader för den elevens utbildning från elevens hemkommun.

text: Lag (2025:1311).

text: Sammanhållen utbildning för vissa nyanlända invandrare

text: 3 a §

text: ska tillhandahålla för vissa nyanlända invandrare ska i genomsnitt under en fyraveckorsperiod omfatta minst 23 timmars undervisning i veckan.

text: Lag (2025:1311).

text: Den sammanhållna utbildningen ska följa en plan som beslutas av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll.

text: För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan enligt

text: 8 a §

text: Lag (2026:960).

text: Betyg

text: Tillämpliga bestämmelser

text: 3 kap.

text: 21 §§

text: Lag (2015:482).

text: Betygssättning

text: I utbildning på grundläggande nivå, anpassad utbildning på grundläggande nivå och utbildning i svenska för invandrare ska betyg sättas på varje avslutad kurs.

text: Inom den del av den anpassade utbildningen på grundläggande nivå som motsvarar utbildning inom ämnesområden i anpassad grundskola ska betyg inte sättas. Efter en avslutad kurs ska i stället ett intyg utfärdas om att eleven har deltagit i kursen.

text: Lag (2022:1315).

text: I utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå ska betyg sättas i ämnen. Betyg ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

text: När ett godkänt betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Detta gäller även om betygen på de lägre nivåerna har satts inom gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan.

text: Betyg ska också sättas efter genomfört komvuxarbete.

text: Lag (2022:1315).

text: /Upphör att gälla U:2031-01-01/ I utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå ska betyg sättas i ämnen. Betyg ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet.

text: Betyg ska också sättas efter genomfört komvuxarbete och yrkesprov. Lag (2026:1242).

text: När ett betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Detta gäller även om betygen på de lägre nivåerna har satts inom gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan

text: Betyg ska också sättas efter genomfört komvuxarbete och yrkesprov. Lag (2026:1245).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om betygssättning och om komvuxarbetet i övrigt. Sådana föreskrifter får innebära att betyg inte ska sättas på vissa kurser.

text: Lag (2022:147).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om betygssättning samt om komvuxarbetet och yrkesprovet i övrigt. Sådana föreskrifter får innebära att betyg inte ska sättas på vissa kurser. Lag (2026:1242).

text: Som betyg på utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare ska någon av beteckningarna Godkänt eller Icke godkänt användas.

text: Som betyg på anpassad utbildning på grundläggande nivå ska beteckningen Godkänt användas. För den elev som inte uppnår betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas.

text: Som betyg på utbildning på gymnasial nivå ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D och E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

text: Som betyg på anpassad utbildning på gymnasial nivå ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas för godkända resultat. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. För den elev som inte uppnår betyget E i ett ämne ska det utfärdas ett intyg om att eleven har deltagit i utbildning i ämnet.

text: Lag (2024:411).

text: Betyg på utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå ska betecknas med ett heltal på skalan 1-10. Högsta betyg betecknas med 10 och lägsta betyg med 1. Lag (2026:1245).

text: Vid betygssättning på en kurs ska läraren göra en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för kursen. För att eleven ska få betyget Godkänt ska samtliga kriterier för detta betyg vara uppfyllda.

text: Vid betygssättning i ett ämne ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betygskriterier ska finnas för varje kurs och ämne där betyg ska sättas.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Lag (2022:147).

text: Vid betygssättning i ett ämne ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de kunskaper som i ämnesplanen anges i den del som avser syfte och centralt innehåll och med stöd av betygskriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper.

text: Betygskriterier ska finnas för varje kurs där betyg ska sättas.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Lag (2026:1245).

text: Vid betygssättning i en kurs som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Detsamma gäller vid betygssättning i ett ämne på en nivå som det ges ett nationellt prov i. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl.

text: Lag (2022:147).

text: Vid betygssättning i en kurs i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. Lag (2026:1245).

text: Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg.

text: Vid betygssättning inom anpassad utbildning på grundläggande och gymnasial nivå får en intellektuell funktionsnedsättning beaktas bara om det finns synnerliga skäl.

text: Trots vad som anges i första och

text: andra styckena

text: Lag (2022:1315).

text: Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen på en kurs bortses från enstaka delar av betygskriterierna och vid betygssättningen i ett ämne bortses från enstaka delar av den del av ämnesplanen som avser syfte och centralt innehåll. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg eller tillgodogöra sig aktuella kunskaper.

text: Trots vad som anges i första och andra styckena ska sådana delar av betygskriterierna i kurser som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter alltid uppfyllas. Det får inte heller bortses från sådana delar av en ämnesplan som avser syfte och centralt innehåll och som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter. Lag (2026:1245).

text: Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i en kurs eller på en viss nivå i ett ämne på grund av elevens bristande deltagande, ska betyg inte sättas på kursen eller nivån.

text: Lag (2022:147).

text: Prövning

text: Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på grundläggande nivå, anpassad utbildning på grundläggande nivå eller utbildning i svenska för invandrare ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg på kursen.

text: Prövning i en kurs får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen.

text: Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper som resulterar i ett betyg som sätts i enlighet med bestämmelserna om betyg och betygssättning i

text: och

text: 38 §§

text: Lag (2022:1315).

text: Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla ämnen som det sätts betyg i och på samtliga nivåer i dessa ämnen. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg i ämnet och även om betyget omfattar den nivå i ämnet som prövningen gäller. Den som fortfarande är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning på en viss nivå i ett ämne om eleven tidigare har fått minst betyget E på den nivån.

text: Prövning i ett ämne får göras bara hos en huvudman som anordnar utbildning i ämnet på den nivå som prövningen gäller.

text: Med prövning i ett ämne avses en bedömning av kunskaper på den nivå i ämnet som prövningen gäller som resulterar i ett betyg som sätts i enlighet med bestämmelserna om betyg och betygssättning i

text: och

text: 38 §§

text: Lag (2022:1315).

text: Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla ämnen som det sätts betyg i och på samtliga nivåer i dessa ämnen. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg i ämnet och även om betyget omfattar den nivå i ämnet som prövningen gäller. Den som fortfarande är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning på en viss nivå i ett ämne om eleven tidigare har fått lägst betyget 4 på den nivån.

text: Med prövning i ett ämne avses en bedömning av kunskaper på den nivå i ämnet som prövningen gäller som resulterar i ett betyg som sätts i enlighet med bestämmelserna om betyg och betygssättning i 35-37 och 38 §§. Lag (2026:1245).

text: Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i komvuxarbete. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg på komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Den som fortfarande är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i ett komvuxarbete om eleven tidigare har fått betyget E på ett gymnasiearbete eller ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola.

text: Prövning i komvuxarbete får göras bara hos en huvudman som anordnar utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet avser.

text: Lag (2022:1315).

text: /Upphör att gälla U:2031-01-01/ Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i komvuxarbete och yrkesprov. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg på komvuxarbetet, ett yrkesprov eller ett gymnasiearbete eller ett yrkesprov i anpassad gymnasieskola eller ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Den som fortfarande är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i ett komvuxarbete om eleven tidigare har fått betyget E på ett gymnasiearbete eller ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Den som fortfarande är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får inte heller genomgå prövning i ett yrkesprov om eleven tidigare har fått betyget 4 på ett yrkesprov i gymnasieskolan eller ett yrkesprov i anpassad gymnasieskola.

text: Prövning i komvuxarbete eller yrkesprov får bara göras hos en huvudman som anordnar utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet avser eller det yrkesområde som yrkesprovet avser. Lag (2026:1242).

text: Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på gymnasial nivå eller anpassad utbildning på gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i komvuxarbete och yrkesprov. Detta gäller även den som tidigare har fått betyg på komvuxarbetet, ett yrkesprov eller ett gymnasiearbete eller ett yrkesprov i anpassad gymnasieskola eller ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Den som fortfarande är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i ett komvuxarbete om eleven tidigare har fått betyget 4 på ett gymnasiearbete eller ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Den som fortfarande är elev i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan får inte heller genomgå prövning i ett yrkesprov om eleven tidigare har fått betyget 4 på ett yrkesprov i gymnasieskolan eller ett yrkesprov i anpassad gymnasieskola.

text: Prövning i komvuxarbete eller yrkesprov får bara göras hos en huvudman som anordnar utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet avser eller det yrkesområde som yrkesprovet avser. Lag (2026:1245).

text: Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn.

text: Lag (2015:482).

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela ytterligare föreskrifter om prövning.

text: Lag (2022:147).

text: Validering

text: Huvudmannen är skyldig att se till att en elev erbjuds validering, om eleven behöver det och valideringen görs inom ramen för en eller flera kurser eller nivåer som bekostas av elevens hemkommun. Med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats.

text: Rektorn ska verka för att valideringen görs i enlighet med lag och andra författningar.

text: I lagen (

text: ) med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande.

text: Lag (2022:912).

text: Den som har genomgått en validering enligt

text: 42 §

text: ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg. Betyg efter en validering ska sättas genom prövning.

text: Lag (2022:912).

text: Intyg

text: Den som har genomgått en kurs i kommunal vuxenutbildning och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Detsamma gäller den som har genomgått utbildning på en eller flera nivåer i ett ämne eller en validering enligt

text: 42 §

text: och vill få resultatet dokumenterat på annat sätt än genom betyg.

text: Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser, vissa ämnen eller viss utbildning.

text: Lag (2022:912).

text: Rektorn utfärdar intyg.

text: Vad som sägs i

text: 3 kap.

text: och

text: 20 §§

text: om rättelse och ändring av betyg gäller även för intyg.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om intyg.

text: Lag (2015:482).

text: 21 kap.

text: Fjärrundervisning i vissa skolformer

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna förutsättningar för fjärrundervisning i vissa skolformer (

text: och

text: 3 §§

text: när fjärrundervisning får användas i vissa obligatoriska skolformer (

text: och

text: 5 §§

text: när fjärrundervisning får användas i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan (

text: 6 §

text: när fjärrundervisning får användas i utbildning vid särskilda ungdomshem (

text: 7 §

text: försöksverksamhet (

text: 8 §

text: beslut om fjärrundervisning (

text: 9 §

text: utförare av fjärrundervisning (

text: 10 §

text: krav på fjärrundervisning (

text: 13 §§

text: ), och

text: bemyndigande (

text: 14 §

text: Lag (2022:1315).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Allmänna förutsättningar för fjärrundervisning i vissa skolformer

text: Fjärrundervisning får användas i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan endast under de förutsättningar och med de begränsningar som följer av detta kapitel och föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet. Fjärrundervisning får inte användas i förskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: Fjärrundervisning får användas för en elev i grundskolan, specialskolan eller sameskolan i ämnen som eleven läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner.

text: Fjärrundervisning får också användas för en elev som har nekats tillträde till skolenheten enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 13 c §

text: . För fjärrundervisning som används i dessa fall gäller inte bestämmelserna i

text: och

text: 13 §§

text: det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller kraven på legitimation och behörighet enligt

text: 2 kap. 13 §

text: och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan,

text: det, när det gäller integrerad samisk undervisning i grundskolan, inte finns någon lämplig lärare inom huvudmannens skolenhet som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan, eller

text: elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen.

text: Lag (2026:1198).

text: I övrigt får fjärrundervisning användas i de skolformer som anges i

text: 2 §

text: bara om

text: När fjärrundervisning får användas i vissa obligatoriska skolformer

text: engelska,

text: matematik,

text: moderna språk,

text: modersmål,

text: samiska,

text: svenska,

text: svenska som andraspråk,

text: teckenspråk, och

text: teknik.

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan får fjärrundervisning användas endast i ämnena

text: I grundskolan får fjärrundervisning även användas för extra studietid och integrerad samisk undervisning.

text: Av

text: 3 § första stycket

text: framgår att fjärrundervisning även får användas i ämnen som en elev i grundskolan, specialskolan eller sameskolan läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner.

text: Lag (2024:411).

text: Regeringen får meddela föreskrifter om begränsningar i fråga om i vilka årskurser som fjärrundervisning får användas i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan.

text: elevgruppernas storlek när fjärrundervisning används, och

text: i vilken omfattning fjärrundervisning får användas.

text: Lag (2022:1315).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om de angivna skolformerna meddela föreskrifter om

text: När fjärrundervisning får användas i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan

text: i vilka ämnen och nivåer i dessa ämnen som fjärrundervisning får användas,

text: Lag (2022:1315).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan meddela föreskrifter om

text: När fjärrundervisning får användas i utbildning vid särskilda ungdomshem

text: Fjärrundervisning får användas för utbildning vid särskilda ungdomshem enligt

text: 24 kap.

text: och

text: 9 §§

text: . För sådan utbildning ska samma bestämmelser om fjärrundervisning gälla som för den skolform som utbildningen ska motsvara, med undantag för

text: 12 §

text: Lag (2020:605).

text: Försöksverksamhet

text: Regeringen får meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med fjärrundervisning i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan i andra ämnen än de som anges i

text: 4 §

text: En sådan försöksverksamhet som avses i

text: första stycket

text: ska i övrigt bedrivas enligt bestämmelserna i detta kapitel.

text: Lag (2025:729).

text: Beslut om fjärrundervisning

text: En huvudman som avser att använda fjärrundervisning i ett visst ämne, för extra studietid eller för integrerad samisk undervisning i grundskolan ska fatta ett beslut om det. Huvudmannen får besluta om att använda fjärrundervisning för högst ett läsår åt gången.

text: Lag (2024:411).

text: Utförare av fjärrundervisning

text: Fjärrundervisning får endast utföras av huvudmän inom skolväsendet.

text: Fjärrundervisning som avses i

text: 7 §

text: får dock även utföras av den som är huvudman för det särskilda ungdomshemmet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilken omfattning fjärrundervisning får utföras åt en annan huvudman.

text: Lag (2020:605).

text: Krav på fjärrundervisning

text: Fjärrlärare

text: undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola, och

text: läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande.

text: Lag (2022:1315).

text: Bestämmelser om vilka som får undervisa i skolväsendet finns i

text: 2 kap.

text: 19 §§

text: . I stället för vad som anges i

text: 2 kap.

text: och

text: 19 §§

text: får en lärare som inte uppfyller kraven på legitimation och behörighet i

text: 2 kap. 13 §

text: ändå bedriva fjärrundervisning om

text: Lokaler

text: Elever som deltar i fjärrundervisning ska göra det i lokaler som skolenheten disponerar.

text: Lag (2020:605).

text: Handledare

text: Vid fjärrundervisning ska det finnas en handledare. I grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan och sameskolan ska handledaren finnas närvarande där eleverna befinner sig.

text: Handledaren ska vara en för detta ändamål lämplig person.

text: Lag (2022:1315).

text: Bemyndigande

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om fjärrundervisning i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: 22 kap.

text: Distansundervisning i vissa skolformer

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna förutsättningar för distansundervisning i vissa skolformer (

text: 4 §§

text: när distansundervisning får användas i vissa obligatoriska skolformer (

text: 6 a §§

text: när distansundervisning får användas i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan (

text: 8 a §§

text: utförare av distansundervisning (

text: 9 §

text: krav på distansundervisning (

text: och

text: 11 §§

text: resor och boende (

text: 12 §

text: särskilda bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen (

text: 22 §§

text: ), och

text: bemyndigande (

text: 23 §

text: Lag (2026:1198).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Allmänna förutsättningar för distansundervisning i vissa skolformer

text: Distansundervisning får användas i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan endast under de förutsättningar och med de begränsningar som följer av detta kapitel och föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet. Distansundervisning får inte användas i förskolan.

text: I utbildning där distansundervisning används får även andra former av undervisning användas.

text: Lag (2025:729).

text: 2 kap. 6 a §

text: om samråd,

text: 2 kap.

text: 24 a

text: 24 d §§

text: om skolbibliotek,

text: 10 kap. 5 §

text: 11 kap. 7 §

text: 12 kap. 5 §

text: 13 kap. 5 §

text: 16 kap. 18 §

text: 17 kap. 6 §

text: 17 a kap. 8 §

text: och

text: 19 kap. 20 §

text: om undervisningstid, och

text: 15 kap. 11 § första stycket

text: och

text: 18 kap. 11 § första stycket

text: om huvudsakligen skolförlagd utbildning.

text: Följande bestämmelser gäller inte för utbildning där distansundervisning används:

text: För utbildning där distansundervisning används tillsammans med fjärrundervisning gäller inte

text: 21 kap.

text: om fjärrundervisning.

text: Lag (2024:1072).

text: För en elev i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan som har fått distansundervisning ska den totala undervisningstiden efter att eleven har återgått till ordinarie undervisning motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den aktuella årskursen under den kvarvarande skoltiden.

text: För en elev i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan som har fått distansundervisning och som återgår till ordinarie undervisning ska den garanterade undervisningstiden efter att eleven har återgått motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den aktuella utbildningen under den kvarvarande skoltiden.

text: Lag (2022:1315).

text: När distansundervisning får användas i vissa obligatoriska skolformer

text: Distansundervisning får användas som särskilt stöd enligt

text: 3 kap. 11 a §

text: i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan eller sameskolan för en elev som inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, om alla andra möjligheter till särskilt stöd är uttömda eller bedöms olämpliga och om elevens vårdnadshavare medger att sådan undervisning används. I lågstadiet får dock sådan undervisning användas som särskilt stöd endast om det finns synnerliga skäl.

text: Lag (2022:1315).

text: engelska,

text: matematik,

text: moderna språk,

text: modersmål,

text: samiska,

text: svenska,

text: svenska som andraspråk,

text: teckenspråk, och

text: teknik.

text: Lag (2020:605).

text: Distansundervisning enligt

text: 5 §

text: får användas endast i ämnena

text: Distansundervisning får användas för en elev i grundskolan eller specialskolan som har nekats tillträde till skolenheten enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 13 c §

text: . För distansundervisning som används i dessa fall gäller inte bestämmelserna i

text: och

text: 12 §§

text: Lag (2026:1198).

text: När distansundervisning får användas i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan

text: 3 kap. 11 a §

text: inom ramen för en påbörjad utbildning i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan för en elev som inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, om eleven medger att sådan undervisning används.

text: Lag (2022:1315).

text: Distansundervisning får användas för en hel utbildning i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan för en elev som inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik eller av andra särskilda skäl.

text: Bestämmelser om behörighet, mottagande, riksrekrytering och urval till sådan utbildning som avses i

text: första stycket

text: finns i

text: 15 §§

text: Lag (2022:1315).

text: Distansundervisning får användas för en elev i gymnasieskolan som har nekats tillträde till skolenheten enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 13 c §

text: För distansundervisning som används i dessa fall gäller inte bestämmelserna i

text: och

text: 12 §§

text: Lag (2026:1198).

text: Utförare av distansundervisning

text: huvudmannen har förutsättningar att utföra distansundervisning av god kvalitet, och

text: det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet.

text: Distansundervisning får endast utföras av en huvudman inom skolväsendet som efter ansökan har godkänts som utförare av utbildning där distansundervisning används. För att godkännande ska lämnas krävs att

text: Godkännandet ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet.

text: Statens skolinspektion prövar frågor om godkännande.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vad som krävs för att ett godkännande ska kunna lämnas och föreskrifter om urval bland sökande.

text: Lag (2020:605).

text: Krav på distansundervisning

text: Distanslärare

text: Lag (2022:1315).

text: 2 kap.

text: 19 §§

text: . I stället för vad som anges i

text: 2 kap. 18 §

text: 2 kap. 13 §

text: ändå bedriva distansundervisning om

text: Elevens kontakt med distansläraren

text: Distansläraren ska ha regelbunden direktkontakt med eleven när distansundervisning används.

text: Lag (2020:605).

text: Resor och boende

text: En elev som har distansundervisning har rätt till ersättning för de resor inom Sverige som krävs för utbildningen. Elevens hemkommun ska stå för kostnaderna.

text: Om eleven i anslutning till en resa enligt

text: första stycket

text: måste övernatta utanför det egna hemmet, ska hemkommunen svara för kostnader för logi under resan.

text: Lag (2020:605).

text: Särskilda bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen

text: Behörighet

text: gymnasieskolan, uppfylla de behörighetskrav som gäller för en sådan utbildning enligt

text: 16 kap.

text: 33 §§

text: 17 kap.

text: 12 §§

text: 17 a kap. 4 §

text: eller

text: 16 § första stycket

text: eller föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 16 kap. 34 §

text: eller

text: 17 a kap. 16 § andra stycket

text: , eller

text: anpassade gymnasieskolan, tillhöra målgruppen för skolformen enligt

text: 18 kap. 4 §

text: Lag (2022:1315).

text: För behörighet till en utbildning i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med stöd av

text: 8 §

text: ska den sökande när det gäller

text: gymnasieskolan, uppfylla de behörighetskrav som gäller för en sådan utbildning enligt 16 kap. 29 §, 17 kap. 8-12 §§, 17 a kap. 4 § eller 16 § första stycket eller föreskrifter som avses i 16 kap. 30 § eller som har meddelats med stöd av 17 a kap. 16 § andra stycket, eller

text: anpassade gymnasieskolan, tillhöra målgruppen för skolformen enligt 18 kap. 4 §. Lag (2026:1243).

text: /Upphör att gälla U:2030-07-01/ För behörighet till en utbildning i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med stöd av 8 § ska den sökande när det gäller

text: gymnasieskolan, uppfylla de behörighetskrav som gäller för en sådan utbildning enligt 16 kap. 29 §, 17 kap. 8, 9, 11 och 12 §§, 17 a kap. 4 § eller 16 § första stycket eller föreskrifter som avses i 16 kap. 30 § eller som har meddelats med stöd av 17 a kap. 16 § andra stycket, eller

text: anpassade gymnasieskolan, tillhöra målgruppen för skolformen enligt 18 kap. 4 §. Lag (2026:1244).

text: För behörighet till en utbildning i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med stöd av 8 § ska den sökande när det gäller

text: Beslut om behörighet och mottagande samt riksrekrytering

text: Huvudmannen för en sådan utbildning som avses i

text: 13 §

text: prövar om en sökande är behörig och ska tas emot. Huvudmannen är vid denna prövning bunden av hemkommunens beslut enligt

text: 18 kap. 5 §

text: att en sökande tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp.

text: riksrekrytering

text: ). Huvudmannen är dock bara skyldig att ta emot en sökande till en utbildning som avser programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ eller språkintroduktion i gymnasieskolan eller till en utbildning som avser ett individuellt program i anpassade gymnasieskolan om huvudmannen och den sökandes hemkommun har kommit överens om ersättningen.

text: Lag (2022:1315).

text: Huvudmannen för en sådan utbildning som avses i 13 § prövar om en sökande är behörig och ska tas emot. Huvudmannen är vid denna prövning bunden av hemkommunens beslut enligt 18 kap. 5 § att en sökande tillhör anpassade gymnasieskolans målgrupp.

text: riksrekrytering

text: ). Huvudmannen är dock bara skyldig att ta emot en sökande till en utbildning som avser yrkesintroduktion, individuellt alternativ eller språk- introduktion i gymnasieskolan eller till en utbildning som avser ett individuellt program i anpassade gymnasieskolan om huvudmannen och den sökandes hemkommun har kommit överens om ersättningen. Lag (2026:1244).

text: Urval

text: 13 §

text: ska göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen. Urval ska göras på grunder som Statens skolinspektion godkänner.

text: Lag (2020:605).

text: Särskilda kostnader för en elev

text: Om en elev på grund av andra särskilda skäl har antagits till en utbildning där distansundervisning används med stöd av

text: 8 §

text: får, trots bestämmelserna om avgiftsfri utbildning i

text: 15 kap. 17 §

text: och

text: 18 kap. 17 §

text: , eleven svara för kostnader för bredbandsuppkoppling och annan teknisk utrustning i form av nödvändig hårdvara som behövs för utbildningens genomförande.

text: Lag (2020:605).

text: Ersättning till en offentlig huvudman

text: En offentlig huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med stöd av

text: 8 §

text: ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun (

text: interkommunal ersättning

text: Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skolverk.

text: Om det är fråga om en annan utbildning än som anges i

text: andra stycket

text: ska den interkommunala ersättningen motsvara anordnarens självkostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat.

text: Denna paragraf gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk.

text: Lag (2022:1315).

text: En offentlig huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med stöd av 8 § ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun (

text: interkommunal ersättning

text: Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skolverk.

text: Om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra stycket ska den interkommunala ersättningen motsvara anordnarens självkostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat.

text: Denna paragraf gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Lag (2026:1244).

text: Bidrag till en enskild huvudman

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till en enskild huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med stöd av

text: 8 §

text: Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan består bidraget av ett grundbelopp enligt

text: 19 §

text: som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skolverk och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt

text: 20 §

text: andra stycket

text: ska bidraget motsvara den enskilde huvudmannens självkostnad, om inte huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat.

text: Lag (2022:1315).

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till en enskild huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan där distansundervisning används med stöd av 8 §.

text: Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan består bidraget av ett grundbelopp enligt 19 § som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skolverk och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 20 §.

text: Om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra stycket ska bidraget motsvara den enskilde huvudmannens självkostnad, om inte huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat.

text: undervisning,

text: lärverktyg,

text: elevhälsa,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Lag (2020:605).

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Lag (2020:605).

text: Bemyndigande om ersättning och bidrag

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om den ersättning och det bidrag som avses i

text: 20 §§

text: Lag (2020:605).

text: Rätt att fullfölja utbildningen med ordinarie undervisning

text: En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program eller en nationell inriktning inom gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan eller på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, där distansundervisning används med stöd av

text: 8 §

text: , och som därefter önskar delta i ordinarie undervisning har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen med sådan undervisning hos hemkommunen, om hemkommunen erbjuder sådan utbildning.

text: Erbjuder hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning med ordinarie undervisning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen.

text: Lag (2022:1315).

text: Bemyndigande

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om distansundervisning i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: 23 kap.

text: Entreprenad och samverkan

text: Kapitlets innehåll

text: allmänna förutsättningar för entreprenad (

text: 7 §§

text: vad som får överlämnas på entreprenad (

text: 19 §§

text: bemyndigande om entreprenad (

text: 20 §

text: samverkan (

text: 24 §§

text: ), och

text: överlåtelse av ansvar för medicinska insatser (

text: och

text: 26 §§

text: Lag (2020:605).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Allmänna förutsättningar för entreprenad

text: Vad avses med entreprenad?

text: Med

text: entreprenad

text: avses i denna lag att en huvudman sluter avtal med någon annan om att denne ska utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet som huvudmannen ansvarar för enligt denna lag. Huvudmannen behåller huvudmannaskapet för uppgifter som utförs på entreprenad.

text: Ett avtal om entreprenad får endast slutas under de förutsättningar som anges i detta kapitel eller i bestämmelser som det hänvisas till i detta kapitel.

text: De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt denna lag gäller även för uppgifter som utförs på entreprenad, om inte något annat anges i detta kapitel eller i föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet.

text: Lag (2024:1072).

text: Kommuner och regioner får utföra uppgifter på entreprenad

text: Trots bestämmelsen i

text: 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725)

text: om anknytning till kommunens eller regionens område eller deras medlemmar får en kommun eller en region genom ett avtal enligt

text: 2 §

text: utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet eller sådana uppgifter som avses i

text: 18 §

text: Lag (2020:605).

text: Staten får utföra vissa uppgifter på entreprenad

text: avses i 8 a, 12 a eller

text: 15 §

text: , eller

text: avser fjärrundervisning enligt

text: 16 §

text: i ett sådant ämne eller i en sådan verksamhet som avses i 12 a eller

text: 15 §

text: Lag (2024:1072).

text: Staten får som huvudman för specialskolan och sameskolan utföra endast sådana uppgifter på entreprenad som

text: Överlämnande av myndighetsutövning vid entreprenad

text: Om en huvudman överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad, får huvudmannen även överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift till utföraren.

text: Lag (2020:605).

text: En kommun eller en region får, när det gäller kommunal vuxenutbildning, överlämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter till utföraren.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning.

text: Lag (2020:605).

text: Lärare

text: Lag (2022:1315).

text: 2 kap.

text: 19 §§

text: . I stället för vad som anges i

text: 2 kap. 18 §

text: får, när det gäller grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan, en lärare som inte uppfyller kraven på legitimation och behörighet i

text: 2 kap. 13 §

text: ändå undervisa vid entreprenad om

text: Vad som får överlämnas på entreprenad

text: När alla uppgifter får överlämnas på entreprenad

text: kommunal vuxenutbildning, och

text: sådan pedagogisk verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: Lag (2020:605).

text: Alla uppgifter får överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person på entreprenad inom

text: När skolbiblioteksverksamhet får överlämnas på entreprenad

text: grundskolan,

text: anpassade grundskolan,

text: specialskolan,

text: sameskolan,

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2025:729).

text: Uppgiften att tillhandahålla skolbiblioteksverksamhet enligt

text: 2 kap. 24 a § första stycket

text: får, under de förutsättningar som anges i

text: tredje stycket

text: samma paragraf, överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet eller en huvudman för ett folkbibliotek på entreprenad inom

text: När andra uppgifter än undervisning får överlämnas på entreprenad

text: grundskolan,

text: anpassade grundskolan,

text: specialskolan, och

text: sameskolan.

text: Uppgifter som avser bedömning av en elevs kunskaper enligt

text: 3 kap. 12 c §

text: får överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad inom

text: Uppgifter inom gymnasieskolan som avser bedömning av en elevs kunskaper enligt

text: 17 kap. 14 a §

text: får överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad.

text: Lag (2022:1315).

text: förskolan,

text: fritidshemmet,

text: grundskolan,

text: anpassade grundskolan,

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2025:729).

text: Andra uppgifter än som anges i

text: och

text: 14 §§

text: och som inte är hänförliga till undervisning får överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person på entreprenad inom

text: När undervisning får överlämnas på entreprenad inom förskolan och fritidshemmet

text: Uppgifter som är hänförliga till undervisning får inom förskolan och fritidshemmet överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad, om det behövs för att tillhandahålla verksamhet vid sådana tillfällen då endast få barn eller elever behöver förskola eller fritidshem.

text: Lag (2020:605).

text: När viss undervisning får överlämnas på entreprenad inom grundskolan, specialskolan och sameskolan

text: Uppgifter som avser undervisning i lovskola enligt

text: 10 kap.

text: 23 a

text: och

text: 23 b §§

text: får inom grundskolan överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad.

text: Lag (2020:605).

text: en huvudman för grundskola,

text: huvudmannen för specialskolan eller sameskolan, eller

text: en huvudman för gymnasieskola.

text: Uppgifter inom grundskolan, specialskolan och sameskolan som avser undervisning i ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplan enligt

text: 10 kap. 23 g §

text: 12 kap. 23 a §

text: eller

text: 13 kap. 21 c §

text: får överlämnas på entreprenad till

text: Första stycket gäller bara om undervisningen i ämnet bedrivs av lärare som uppfyller kraven på legitimation och behörighet i

text: 2 kap. 13 §

text: Om uppgifter överlämnas på entreprenad enligt

text: första stycket

text: får även uppgifter som avser fjärrundervisning i ämnet överlämnas till samma huvudman på entreprenad enligt

text: 16 §

text: Lag (2024:411).

text: Alla uppgifter i en riksrekryterande spetsutbildning i grundskolan, utom uppgifter som avser undervisning i sådana ämnen där undervisningen fördjupas eller breddas eller i ämnen som läses enligt gymnasieskolans ämnesplaner, får överlämnas till en annan huvudman inom grundskolan på entreprenad.

text: Lag (2024:411).

text: Uppgifter som avser utbildning av en elev som tillfälligt ges undervisning utanför den egna skolenheten enligt

text: 5 kap. 13 §

text: får inom grundskolan överlämnas på entreprenad till en huvudman inom skolväsendet.

text: undervisningen bedrivs i en akutskola,

text: akutskolan ingår i en skolenhet eller är organisatoriskt knuten till en skolenhet, och

text: akutskolan är inriktad mot att ge undervisning till tillfälligt placerade elever.

text: Detta gäller bara om

text: Med akutskola avses en verksamhet där elever tillfälligt ges undervisning utanför den egna skolenheten enligt

text: 5 kap. 13 §

text: Lag (2026:1198).

text: När viss undervisning får överlämnas på entreprenad inom gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2026:960).

text: Uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en estetisk profil får överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person på entreprenad inom

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2026:960).

text: Uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil, gymnasiearbete inom en yrkesutbildning eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola får överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet eller till en enskild fysisk eller juridisk person på entreprenad inom

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan. Lag (2026:1243).

text: Uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil, yrkesprov, gymnasiearbete inom en yrkesutbildning, yrkesprov i anpassad gymnasieskola eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola får överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet eller till en enskild fysisk eller juridisk person på entreprenad inom

text: När modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad inom vissa skolformer

text: grundskolan,

text: anpassade grundskolan,

text: specialskolan,

text: sameskolan,

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan.

text: Uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet får överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad inom

text: Ett överlämnande av uppgifter som avser studiehandledning på modersmålet får innebära att studiehandledning ges i interaktiv form med informations- och kommunikationsteknik där eleven och studiehandledaren är åtskilda i rum men inte i tid.

text: Lag (2022:1315).

text: När undervisning i teckenspråk eller samiska eller integrerad samisk undervisning i grundskolan får överlämnas på entreprenad

text: Uppgifter som avser undervisning i teckenspråk eller samiska eller integrerad samisk undervisning i grundskolan får överlämnas på entreprenad endast till staten.

text: Lag (2020:605).

text: När fjärrundervisning får överlämnas på entreprenad inom vissa skolformer

text: grundskolan,

text: anpassade grundskolan,

text: specialskolan,

text: sameskolan,

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: Uppgifter som avser fjärrundervisning enligt

text: 21 kap.

text: När distansundervisning får överlämnas på entreprenad inom vissa skolformer

text: grundskolan,

text: anpassade grundskolan,

text: specialskolan,

text: sameskolan,

text: gymnasieskolan, och

text: anpassade gymnasieskolan.

text: Lag (2022:1315).

text: Uppgifter som avser distansundervisning eller annan undervisning enligt

text: 22 kap.

text: får överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet, som har godkänts som utförare av distansundervisning enligt

text: 22 kap. 9 §

text: , på entreprenad inom

text: När uppgifter får överlämnas på entreprenad inom vissa särskilda utbildningsformer

text: För utbildning vid särskilda ungdomshem enligt

text: 24 kap.

text: och

text: 9 §§

text: samt utbildning för elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution enligt

text: 24 kap.

text: 19 §§

text: ska samma bestämmelser om entreprenad gälla som för den skolform som utbildningen ska motsvara.

text: Lag (2020:605).

text: Dispensmöjlighet

text: Om det finns särskilda skäl får regeringen efter ansökan av en kommun, en region eller en enskild huvudman i andra fall än de som anges i

text: och

text: 17 §§

text: medge att kommunen, regionen eller den enskilde huvudmannen får överlämna åt någon annan att bedriva undervisning inom skolväsendet på entreprenad.

text: Lag (2020:605).

text: Bemyndigande om entreprenad

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om entreprenad enligt

text: 18 §§

text: Lag (2020:605).

text: Samverkan

text: Vad avses med samverkan?

text: Med

text: samverkan

text: avses i detta kapitel att en kommun sluter avtal med en annan kommun, en region eller staten om att denna ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter enligt denna lag på ett visst område. Ett sådant avtal om samverkan innebär att den som tar över ansvaret också tar över huvudmannaskapet för uppgifterna.

text: Ett avtal om samverkan får endast avse sådana uppgifter som anges i

text: 24 §§

text: Avtalet ska anmälas till Statens skolinspektion.

text: Lag (2020:605).

text: Bestämmelser om annan samverkan mellan kommuner än som avses i detta kapitel finns i

text: 2 kap.

text: 2 a

text: och

text: 2 b §§

text: Lag (2022:1089).

text: När en kommun får sluta avtal om samverkan med en annan kommun

text: förskolan,

text: fritidshemmet,

text: kommunal vuxenutbildning, och

text: sådan pedagogisk verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: Lag (2020:605).

text: En kommun får sluta avtal om samverkan med en annan kommun om uppgifter inom

text: När en kommun får sluta avtal om samverkan med en region

text: kommunal vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå, och

text: kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande och gymnasial nivå.

text: En kommun får sluta avtal om samverkan med en region om uppgifter inom

text: I

text: 25 § andra stycket

text: finns bestämmelser om att en kommun får överlåta ansvaret för medicinska insatser till en region.

text: Lag (2022:1315).

text: När en kommun får sluta avtal om samverkan med staten

text: En kommun får sluta avtal om samverkan med staten som huvudman för sameskolan om uppgifter inom förskolan.

text: Lag (2020:605).

text: Överlåtelse av ansvar för medicinska insatser

text: En huvudman inom skolväsendet får överlåta ansvaret för sådana medicinska insatser som anges i

text: 2 kap.

text: 28 §§

text: enligt andra eller

text: tredje stycket

text: även om huvudmannen i övrigt behåller huvudmannaskapet för utbildningen.

text: En kommun som huvudman, en enskild huvudman eller staten som huvudman får överlåta ansvaret till en region, om båda parter är överens om detta.

text: En region som huvudman, en enskild huvudman eller staten som huvudman får överlåta ansvaret till en kommun, om båda parter är överens om detta.

text: Lag (2020:605).

text: Vad som föreskrivs om överlåtelse av ansvar i

text: 25 §

text: gäller även för staten som huvudman för utbildning vid särskilda ungdomshem enligt

text: 24 kap.

text: och

text: 9 §§

text: Lag (2020:605).

text: 24 kap.

text: Särskilda utbildningsformer

text: Kapitlets innehåll

text: internationella skolor (

text: 7 §§

text: utbildning vid särskilda ungdomshem (

text: och

text: 9 §§

text: utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt (

text: 10 b §§

text: utbildning vid folkhögskola som motsvarar kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare (

text: 15 §§

text: utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus (

text: 19 §§

text: utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats (

text: 22 §§

text: annat sätt att fullgöra skolplikten (

text: 25 §§

text: ), och

text: bemyndiganden (

text: 26 §

text: Lag (2026:531).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Internationella skolor

text: Definition

text: där utbildningen inte följer en sådan läroplan som avses i

text: 1 kap. 11 §

text: , utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och

text: som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i Sverige för en begränsad tid.

text: Lag (2015:802).

text: I denna lag avses med internationell skola en skola

text: Internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman

text: barnet är bosatt i Sverige för en begränsad tid,

text: barnet har gått i skola utomlands under en längre tid och vill avsluta sin utbildning i Sverige,

text: det finns grundad anledning att anta att barnet kommer att lämna Sverige för en längre tid, eller

text: barnet har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att följa undervisningen.

text: Ett barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman, om huvudmannen har godkänts enligt

text: 3 a §

text: och

text: Regeringen får besluta att en sådan internationell skola som avses i

text: första stycket

text: får ta emot andra barn än sådana som avses i

text: första stycket

text: för att de ska fullgöra sin skolplikt vid skolan.

text: Första stycket gäller inte barn som avses i

text: 7 kap.

text: och

text: 6 §§

text: Lag (2015:802).

text: En enskild får efter ansökan godkännas som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå.

text: För att godkännande ska lämnas krävs att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs i fråga om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå för att ett godkännande ska lämnas och om utbildningen vid en sådan skola vars huvudman har fått ett godkännande.

text: Lag (2015:802).

text: Internationell skola på grundskolenivå med kommunal huvudman

text: Ett barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå som har en kommunal huvudman, om huvudmannen har fått ett medgivande enligt

text: 4 a §

text: och

text: 7 kap.

text: och

text: 6 §§

text: Lag (2015:802).

text: Statens skolinspektion får efter ansökan besluta att en kommun får vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå, om utbildningen följer en internationell läroplan och det finns behov av utbildningen.

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå vars huvudman har fått ett medgivande enligt

text: första stycket

text: Lag (2015:802).

text: Bidrag för en elev i en internationell skola på grundskolenivå

text: eleven får fullgöra sin skolplikt där, eller

text: hemkommunen får statsbidrag för eleven.

text: Hemkommunen för en elev i en internationell skola på grundskolenivå, vars huvudman har fått ett godkännande enligt

text: 3 a §

text: eller ett medgivande enligt

text: 4 a §

text: , ska, om inte hemkommunen och huvudmannen är samma kommun, lämna bidrag till huvudmannen för skolan om

text: Bidraget ska lämnas från och med höstterminen det år eleven fyller sex år och bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd är hemkommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Om inte hemkommunen och huvudmannen för skolan har kommit överens om något annat, ska bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den 1 januari.

text: Lag (2015:802).

text: föreskrifter om hur hemkommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i

text: 5 § andra stycket

text: , om hemkommunen får statsbidrag för eleven, och

text: ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag enligt

text: 5 §

text: Lag (2015:802).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

text: Bidrag för en elev i en internationell skola på gymnasienivå med enskild huvudman

text: En enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå får efter ansökan förklaras berättigad till bidrag för elever från deras hemkommuner enligt

text: 6 a §

text: För att en förklaring om rätt till bidrag ska lämnas krävs att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet.

text: Statens skolinspektion prövar frågor om förklaring om rätt till bidrag.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela föreskrifter om vad som krävs i fråga om utbildningen vid en internationell skola på gymnasienivå för att en förklaring om rätt till bidrag ska lämnas och om utbildningen vid en sådan skola vars huvudman har fått en förklaring om rätt till bidrag.

text: Lag (2015:802).

text: eleven är folkbokförd i Sverige eller hemkommunen får statsbidrag för eleven,

text: eleven är bosatt i Sverige för en begränsad tid eller har andra särskilda skäl att få sin utbildning i en internationell skola på gymnasienivå, och

text: hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning vid den tidpunkt då utbildningen började.

text: Hemkommunen för en elev i en internationell skola på gymnasienivå, vars huvudman har fått en förklaring enligt

text: 6 §

text: , ska lämna bidrag till huvudmannen för skolan om

text: Bidraget enligt

text: första stycket

text: ska uppgå till det belopp som hemkommunen och den internationella skolan kommer överens om.

text: För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd ska hemkommunen, utöver vad som följer av

text: andra stycket

text: , lämna ett extra bidrag. Bidraget ska motsvara huvudmannens kostnader för det extra stödet under förutsättning att motsvarande kostnader skulle ha uppkommit om eleven gått en gymnasieutbildning som erbjudits av kommunen. Kommunen behöver dock inte lämna extra bidrag om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Om inte hemkommunen och huvudmannen har kommit överens om något annat, ska bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den 1 januari.

text: Lag (2015:802).

text: föreskrifter om vilket belopp som elevernas hemkommuner ska betala enligt

text: 6 a § första stycket

text: om kommunerna och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet enligt samma paragrafs andra stycke,

text: 6 a § andra

text: och

text: tredje styckena

text: 6 a §

text: Lag (2015:802).

text: Insyn

text: Den kommun där en internationell skola med enskild huvudman är belägen har rätt till insyn i skolans verksamhet, så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn.

text: Lag (2015:802).

text: Utbildning vid särskilda ungdomshem

text: Utbildning för skolpliktiga

text: Under vistelse i ett sådant hem som avses i

text: 12 § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga (

text: särskilt ungdomshem

text: ) ska skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet.

text: bestämmelser om registerkontroll (

text: 2 kap.

text: 33 §§

text: ), och

text: bestämmelser om lokaler och utrustning (

text: 2 kap. 35 §

text: Lag (2022:1315).

text: Utbildningen ska anordnas genom försorg av huvudmannen för hemmet. Den ska motsvara utbildningen i grundskolan eller i förekommande fall anpassade grundskolan eller specialskolan. För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i

text: skollagen

text: tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att barnet vistas i ett sådant hem. Följande bestämmelser behöver dock inte tillämpas:

text: Utbildning för icke skolpliktiga

text: Den som inte längre är skolpliktig och vistas i ett hem som avses i

text: 8 § första stycket

text: och som inte lämpligen kan fullgöra skolgång på annat sätt ska genom huvudmannens försorg ges möjlighet att delta i utbildning som motsvarar sådan utbildning som erbjuds i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan.

text: bestämmelser om registerkontroll (

text: 2 kap.

text: 33 §§

text: ), och

text: 2 kap. 35 §

text: Lag (2022:1315).

text: För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i

text: skollagen

text: tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att den unge vistas i ett sådant hem. Följande bestämmelser behöver dock inte tillämpas:

text: Utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt

text: Utbildning för skolpliktiga barn

text: Skolpliktiga barn som är intagna i kriminalvårdsanstalt och som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, ska fullgöra den genom att delta i utbildning vid kriminalvårdsanstalten. För sådan utbildning ansvarar Kriminalvården.

text: bestämmelser om registerkontroll (

text: 2 kap.

text: 33 §§

text: ), och

text: 2 kap. 35 §

text: Lag (2026:531).

text: Utbildningen ska motsvara den i grundskolan eller i förekommande fall anpassade grundskolan eller specialskolan. För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i denna lag tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att barnet vistas i en kriminalvårdsanstalt. Följande bestämmelser behöver dock inte tillämpas:

text: Utbildning för icke skolpliktiga barn

text: Den som inte längre är skolpliktig och är intagen i en kriminalvårdsanstalt och som inte lämpligen kan fullgöra sin skolgång på annat sätt ska fram till dess att han eller hon fyller arton år ges möjlighet att delta i utbildning vid kriminalvårdsanstalten. För sådan utbildning ansvarar Krimi- nalvården.

text: bestämmelser om registerkontroll (

text: 2 kap.

text: 33 §§

text: ), och

text: 2 kap. 35 §

text: Lag (2026:531).

text: Utbildningen ska motsvara sådan utbildning som erbjuds i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan. För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i denna lag tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att barnet vistas i en kriminalvårdsanstalt. Följande bestämmelser behöver dock inte tillämpas:

text: Utbildning som motsvarar kommunal vuxenutbildning

text: För intagna i kriminalvårdsanstalt får det anordnas utbildning som motsvarar kommunal vuxenutbildning. För sådan utbildning ansvarar Kriminalvården.

text: Lag (2026:531).

text: Utbildning vid folkhögskola som motsvarar kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: folkhögskolan enligt sådana föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 29 kap. 24 §

text: har getts rätt att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg, och

text: folkhögskolan har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen.

text: Lag (2015:482).

text: Den som har rätt att delta i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare har rätt att i stället delta i en folkhögskolas motsvarande utbildning, om

text: Det som sägs i

text: 20 kap.

text: 9 a

text: och

text: 32 §§

text: om kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare gäller också en folkhögskolas motsvarande utbildning som en person är behörig att delta i enligt

text: 14 §

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att även andra bestämmelser i lagen ska gälla för sådan utbildning.

text: Lag (2025:1311).

text: Den som vill delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt bestämmelserna i detta kapitel ska anmäla detta till sin hemkommun.

text: Lag (2015:482).

text: de villkor som anges i

text: 11 §

text: är uppfyllda, och

text: anmälan har lämnats enligt

text: 13 §

text: Lag (2015:482).

text: Hemkommunen ska i samband med att den fattar ett beslut om mottagande enligt

text: 20 kap. 33 §

text: förklara eleven behörig att delta i utbildning i folkhögskola som motsvarar kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare om

text: En folkhögskola som till sin utbildning i svenska för invandrare har antagit en elev som har förklarats behörig att delta i utbildningen enligt

text: 14 §

text: , har rätt till ersättning för kostnaden för elevens utbildning från elevens hemkommun.

text: Ersättningen ska bestämmas med hänsyn till folkhögskolans åtagande och elevens behov och på samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen utbildning i svenska för invandrare.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek och under vilken tid som ersättning får lämnas.

text: Utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution

text: Utbildning som motsvarar förskola och fritidshem

text: Om ett barn vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus, ska huvudmannen för institutionen svara för att barnet får tillfälle att delta i utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som erbjuds i förskola eller fritidshem.

text: Lag (2025:729).

text: Särskild undervisning

text: För sådana elever i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus ska särskild undervisning anordnas på sjukhuset eller institutionen, om det inte är obehövligt för elevens inhämtande av kunskaper. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i.

text: Endast den som har legitimation som lärare får bedriva sådan undervisning som avses i

text: första stycket

text: Lag (2022:1315).

text: Särskild undervisning enligt

text: 17 §

text: ska inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det.

text: Huvudman

text: Särskild undervisning enligt

text: 17 §

text: anordnas av den kommun där institutionen är belägen. Sådan undervisning ska stå öppen även för dem som fullgör skolplikt utanför skolväsendet.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som ska gälla i stället för

text: första stycket

text: i de fall där institutionen är belägen i två eller flera kommuner.

text: Utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats

text: Särskild undervisning

text: För sådana elever i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete under längre tid men som inte vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus ska särskild undervisning anordnas i hemmet eller på annan lämplig plats. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i.

text: Lag (2022:1315).

text: Särskild undervisning enligt

text: 20 §

text: ska inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. Särskild undervisning får ges i hemmet endast om eleven eller elevens vårdnadshavare samtycker.

text: Huvudman

text: Särskild undervisning enligt

text: 20 §

text: anordnas av den som är huvudman för den utbildning som eleven annars deltar i.

text: Annat sätt att fullgöra skolplikten

text: Förutsättningar för medgivande

text: verksamheten framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt föreskrifter i denna lag,

text: behovet av insyn i verksamheten kan tillgodoses, och

text: det finns synnerliga skäl.

text: Ett skolpliktigt barn får medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag. Medgivande ska lämnas om

text: Medgivande enligt

text: 23 §

text: får lämnas för upp till ett år i sänder. Under dess giltighetstid ska det prövas hur verksamheten utfaller. Medgivandet ska återkallas, om det kan antas att förutsättningarna enligt

text: 23 §

text: inte längre finns.

text: Ett beslut om återkallelse av ett medgivande gäller omedelbart, om inte annat beslutas.

text: Frågor enligt

text: och

text: 24 §§

text: prövas av barnets hemkommun eller, om barnet har sådan funktionsnedsättning som enligt

text: 7 kap. 6 §

text: kan vara grund för att fullgöra skolplikten i specialskolan, av Specialpedagogiska skolmyndigheten.

text: Bemyndigande

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning som avses i

text: 25 §§

text: Lag (2015:802).

text: 25 kap.

text: Annan pedagogisk verksamhet

text: Kapitlets innehåll

text: pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem (

text: och

text: 2 a §§

text: öppen förskola (

text: 3 §

text: öppen fritidsverksamhet (

text: 4 §

text: omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (

text: 5 §

text: annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk (

text: 5 a §

text: övergripande krav på verksamheten (

text: 9 §§

text: ), och

text: enskilda huvudmän och bidrag (

text: 16 §§

text: Lag (2022:241).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem

text: Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform.

text: Sådan omsorg som avses i

text: första stycket

text: ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. I detta ingår att i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Barnen ska förberedas för fortsatt lärande och för utbildning inom skolväsendet.

text: Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Om det framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska huvudmannen se till att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna.

text: Lag (2022:241).

text: En person som är 15 år eller äldre och är folkbokförd där en sådan verksamhet som avses i

text: 2 §

text: ska bedrivas ska på begäran av kommunen visa upp ett utdrag ur de register som förs enligt lagen (

text: ) om belastningsregister och lagen (

text: ) om misstankeregister. Utdraget ska vara högst sex månader gammalt.

text: Om ett registerutdrag inte visas upp, får verksamheten inte bedrivas.

text: Kontrollen av registerutdraget ska dokumenteras genom att kommunens handläggare antecknar att utdraget har visats upp. Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras.

text: Lag (2026:760).

text: Öppen förskola

text: En kommun får anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg.

text: Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de till barnen medföljande vuxna samtidigt som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap.

text: Öppen fritidsverksamhet

text: Enligt

text: 14 kap. 7 §

text: får en huvudman under vissa förutsättningar erbjuda öppen fritidsverksamhet i stället för fritidshem.

text: Den öppna fritidsverksamheten ska genom pedagogisk verksamhet komplettera utbildningen i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan och andra särskilda utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras. Verksamheten ska erbjuda barnen möjlighet till utveckling och lärande samt en meningsfull fritid och rekreation.

text: Lag (2022:1315).

text: Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds

text: Kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt.

text: Annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk

text: En kommun som ingår i ett förvaltningsområde enligt lagen (

text: ) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och som tillhandahåller sådan verksamhet som avses i 2 eller

text: 5 §

text: ska sträva efter att erbjuda barn, vars vårdnadshavare begär det, plats i sådan verksamhet där hela eller en väsentlig del av verksamheten bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska.

text: Om kommunen erbjuder verksamhet enligt 2 eller

text: 5 §

text: ska vårdnadshavare som ansöker om sådan verksamhet tillfrågas om de önskar plats i verksamhet som bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska.

text: Om en kommun som ingår i ett förvaltningsområde anordnar öppen förskola enligt

text: 3 §

text: ska kommunen, om det finns sådan efterfrågan, sträva efter att erbjuda hela eller en väsentlig del av verksamheten på finska, meänkieli respektive samiska.

text: Lag (2018:1368).

text: Övergripande krav på verksamheten

text: Utgångspunkter

text: Sådan verksamhet som avses i

text: 5 §§

text: ska utformas med respekt för barnets rättigheter och i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Den ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.

text: Var och en som verkar inom sådan verksamhet ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov samt utformas så att den främjar allsidiga kontakter och social gemenskap.

text: Kvalitetskrav

text: Sådan verksamhet som avses i

text: 5 §§

text: ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med en lämplig sammansättning och storlek. För bedrivande av verksamheten ska det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses.

text: För sådan verksamhet som avses i

text: 2 §

text: gäller, utöver

text: första stycket

text: , att den ansvariga huvudmannen ska se till att personalen som har hand om omsorgen ges möjlighet till kompetensutveckling. Huvudmannen för sådan verksamhet ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla verksamheten. Kvalitetsarbetet ska dokumenteras.

text: Lag (2022:241).

text: Uppföljning och utvärdering

text: En kommun ska systematiskt följa upp och utvärdera sådan verksamhet som avses i

text: 5 §§

text: Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i sådan verksamhet som avses i

text: 5 §§

text: ska kommunen se till att nödvändiga åtgärder vidtas.

text: Kommunen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot verksamheten. Information om rutinerna ska lämnas på lämpligt sätt.

text: Avgifter

text: För plats i sådan pedagogisk omsorg som avses i

text: 2 §

text: och som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem samt för sådan omsorg som avses i

text: 5 §

text: får avgifter tas ut på det sätt som anges i

text: 8 kap. 16 § första stycket

text: respektive

text: 14 kap. 12 §

text: Enskilda huvudmän och bidrag

text: den enskilde har insikt i och förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten,

text: den enskilde i övrigt bedöms lämplig,

text: verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet,

text: verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt

text: 13 § andra stycket

text: , och

text: avgifterna inte är oskäligt höga.

text: En enskild får godkännas som huvudman för en sådan pedagogisk omsorg som avses i

text: 2 §

text: . Den kommun där verksamheten ska bedrivas ska efter ansökan lämna ett godkännande om

text: Godkännandet att vara huvudman ska avse verksamhet på ett visst verksamhetsställe som bedöms lämpligt. Om verksamheten ska bedrivas där någon är folkbokförd kan en sökande inte anses lämplig utan att en registerkontroll enligt

text: 2 a §

text: har gjorts.

text: Kommunen får godkänna en enskild som huvudman trots att villkoret i

text: första stycket 4

text: inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär.

text: Lag (2022:241).

text: 10 § första stycket 1

text: sammantaget avse

text: Vid lämplighetsbedömningen av den enskilde enligt

text: 10 § första stycket 2

text: ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga i den krets av personer som anges i

text: första stycket

text: bedöms lämpliga.

text: Lag (2022:241).

text: En enskild huvudman ska anmäla förändringar i den krets av personer som avses i

text: 10 a § första stycket

text: till kommunen senast en månad efter förändringen.

text: Lag (2022:241).

text: Kommunen får ta ut en avgift för en ansökan om godkännande enligt

text: 10 §

text: Lag (2022:241).

text: Hemkommunen ska lämna bidrag till en enskild som har godkänts som huvudman enligt

text: 10 §

text: för varje barn som tas emot. Bidraget består av ett grundbelopp enligt

text: 12 §

text: 13 §

text: Hemkommunen är inte skyldig att lämna bidrag till fler än två huvudmän för samma barn eller till mer än en huvudman för pedagogisk omsorg för ett barn som också går i förskola. Om barnet tagits emot i två enskilda verksamheter, eller i en kommunal och en enskild verksamhet, är kommunen inte skyldig att lämna ett samlat bidragsbelopp som är högre än om barnet tagits emot i endast en kommunal verksamhet. Hemkommunen ska bestämma hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för verksamheterna.

text: När barn tas emot i enskild pedagogisk omsorg där deras vårdnadshavare arbetar får kommunen inte lämna bidrag för fler barn till vårdnadshavaren än det antal barn till andra som har tagits emot.

text: Lag (2022:241).

text: omsorg och pedagogisk verksamhet,

text: pedagogiskt material och utrustning,

text: måltider,

text: administration,

text: mervärdesskatt, och

text: lokalkostnader.

text: Grundbeloppet ska avse ersättning för

text: Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen pedagogiska omsorg. Om kommunen inte tillhandahåller pedagogisk omsorg ska bidraget bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till den enskilda verksamhetens innehåll och omfattning.

text: Lag (2016:550).

text: Hemkommunen är bara skyldig att lämna bidrag i den omfattning som den är skyldig att erbjuda förskola enligt

text: 8 kap.

text: respektive fritidshem enligt

text: 14 kap.

text: Öppen fritidsverksamhet

text: Om en enskild som har godkänts som huvudman för fritidshem i stället erbjuder öppen fritidsverksamhet till en elev, ska bidrag lämnas av hemkommunen, om kommunen där verksamheten är belägen har tillförsäkrats insyn i verksamheten, verksamheten uppfyller de krav som anges i

text: och

text: 7 §§

text: och avgifterna inte är oskäligt höga.

text: Bidraget ska bestämmas med hänsyn till huvudmannens åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till egen motsvarande verksamhet. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver kommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Övriga verksamheter

text: En kommun får även lämna bidrag till verksamhet som avses i

text: 5 §§

text: och som bedrivs av enskild huvudman, om kommunen har tillförsäkrats insyn i verksamheten, verksamheten uppfyller de krav som anges i

text: och

text: 7 §§

text: och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör bestämmas på det sätt som anges i

text: 12 § andra stycket

text: 26 kap.

text: Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering

text: Kapitlets innehåll

text: tillsyn (

text: 9 a §§

text: ingripanden vid tillsyn (

text: 18 §§

text: statlig kvalitetsgranskning (

text: 23 §§

text: ), och

text: nationell uppföljning och utvärdering (

text: 28 §§

text: Lag (2014:903).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Tillsyn

text: Definition av tillsyn

text: Med

text: tillsyn

text: avses i denna lag en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen.

text: Om det vid tillsynen av verksamheten vid en skolenhet konstateras återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen, ska lärarresurserna vid skolenheten analyseras.

text: Lag (2014:903).

text: Tillsynens omfattning

text: skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet enligt denna lag,

text: utbildning som avses i

text: 29 kap. 17 §

text: hur en kommun uppfyller sina skyldigheter enligt

text: 7 kap.

text: och

text: 22 §§

text: 24 kap.

text: och

text: 24 §§

text: samt

text: 29 kap. 9 §

text: hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt

text: 4 §

text: , och

text: att enskilda som godkänts av Skolinspektionen fortlöpande uppfyller kraven i

text: 2 kap.

text: och

text: 6 b §§

text: Statens skolinspektion har tillsyn över

text: Första stycket gäller inte om tillsynen är en särskild uppgift för en annan tillsynsmyndighet.

text: Lag (2022:1088).

text: den enskilde har anmält klagomål till huvudmannen och denne har fått möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 8 §§

text: , eller

text: det finns särskilda skäl.

text: Lag (2022:940).

text: Statens skolinspektion får med anledning av inkomna uppgifter från en enskild om en utbildning inom skolväsendet inleda tillsyn som rör ett enskilt barn eller en enskild elev endast om

text: Om Statens skolinspektion får uppgifter från en enskild eller en annan myndighet om en utbildning inom skolväsendet och Skolinspektionen inte inleder tillsyn får myndigheten överlämna uppgifterna till huvudmannen för hantering enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 8 §§

text: , om sekretess inte hindrar det.

text: Lag (2022:940).

text: förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt enligt

text: 2 kap. 7 § andra stycket

text: pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har godkänt enligt

text: 25 kap. 10 §

text: , och

text: att enskilda som godkänts av kommunen fortlöpande uppfyller kraven i

text: 2 kap.

text: och

text: 6 b §§

text: och

text: 25 kap.

text: 10 a

text: och

text: 10 b §§

text: En kommun har tillsyn över

text: Kommunens tillsyn enligt

text: första stycket

text: omfattar inte tillsyn över att bestämmelserna i

text: 6 kap.

text: följs.

text: Lag (2022:1088).

text: Inspektionen för vård och omsorg utövar tillsyn över elevhemsboende vid Rh-anpassad utbildning, specialskolan och viss utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning som bedrivs enligt avtal med staten.

text: Lag (2022:1315).

text: Tillträde till lokaler och andra utrymmen

text: En tillsynsmyndighet har för sin tillsyn rätt att på plats granska sådan verksamhet som står under dess tillsyn. Tillsynsmyndigheten har i den omfattning det behövs för tillsynen rätt att få tillträde till de byggnader, lokaler och andra utrymmen som används i verksamheten.

text: Uppgiftsskyldighet

text: Den vars verksamhet står under tillsyn enligt denna lag är skyldig att på tillsynsmyndighetens begäran lämna upplysningar samt tillhandahålla handlingar och annat material som behövs för tillsynen.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om att även någon annan som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat material som avser den granskade verksamheten och behövs för tillsynen ska vara skyldig att på tillsynsmyndighetens begäran lämna upplysningar, handlingar och annat material.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka upplysningar, handlingar och annat material som ska lämnas.

text: Tillsynsmyndigheten får förelägga den som är uppgiftsskyldig enligt

text: 7 § första stycket

text: eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 7 § andra stycket

text: att fullgöra sin skyldighet.

text: Förebyggande åtgärder

text: Tillsynsmyndigheten ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och vägledning.

text: Etableringskontroll

text: Statens skolinspektion ska inom ramen för sin tillsyn genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (

text: etableringskontroll

text: ), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman enligt

text: 2 kap. 5 §

text: . Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar.

text: Lag (2014:903).

text: Ingripanden vid tillsyn

text: Föreläggande

text: En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag.

text: Statens skolinspektion får förelägga en utförare av utbildning där distansundervisning används i grundskolan, anpassade grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan att fullgöra sina skyldigheter om distansundervisningen inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för undervisningen eller de villkor som gäller för godkännandet som sådan utförare.

text: Ett beslut om föreläggande gäller omedelbart.

text: Ett föreläggande ska ange de åtgärder som huvudmannen ska vidta för att avhjälpa de påtalade bristerna. Om bristerna bedöms vara ett allvarligt missförhållande ska det anges. Om en analys enligt

text: 2 § andra stycket

text: ger stöd för det, kan åtgärderna omfatta förändringar i lärarresurserna.

text: Lag (2022:1315).

text: Anmärkning

text: En tillsynsmyndighet får i stället för att meddela ett föreläggande tilldela en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn en anmärkning vid mindre allvarliga överträdelser av vad som gäller för verksamheten.

text: Avstående från ingripande

text: överträdelsen är ringa,

text: den vars verksamhet granskas vidtar nödvändig rättelse, eller

text: det i övrigt med hänsyn till omständigheterna finns särskilda skäl mot ett ingripande.

text: En tillsynsmyndighet får avstå från att ingripa om

text: Återkallelse

text: ett föreläggande enligt

text: 10 §

text: inte har följts, och

text: missförhållandet är allvarligt.

text: En tillsynsmyndighet får återkalla ett godkännande, ett medgivande eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har meddelat enligt denna lag, om

text: ett föreläggande enligt

text: 10 §

text: inte har följts, och

text: den enskilde vid den etableringskontroll som avses i

text: 9 a §

text: inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd enligt

text: 2 kap. 6 a §

text: Lag (2018:1158).

text: Ett godkännande eller beslut enligt

text: första stycket

text: får också återkallas om

text: Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet får återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande enligt

text: 2 kap.

text: 5 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: och

text: 6 §

text: Ett godkännande av en enskild som huvudman för pedagogisk omsorg får återkallas om förutsättningarna för godkännande enligt

text: 25 kap. 10 § första stycket 1

text: och 2 och

text: andra stycket

text: inte längre är uppfyllda.

text: Lag (2022:1088).

text: En kommun får återkalla ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem och som kommunen har meddelat enligt denna lag, om den enskilde har försatts i konkurs eller om beslut har fattats om tvångslikvidation.

text: Lag (2022:115).

text: utbildningen inte har startat senast vid början av det läsår som inleds två år efter godkännandet, eller

text: utbildningen i annat fall inte har bedrivits under en sammanhängande tid av två år.

text: Statens skolinspektion ska återkalla ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet som myndigheten har meddelat enligt denna lag, om

text: Om det endast är en del av utbildningen vid en viss skolenhet som inte har startat eller inte längre bedrivs, får återkallelsen avse denna del av utbildningen.

text: Om det finns särskilda skäl får Skolinspektionen avstå från att återkalla godkännandet.

text: Ett godkännande som avses i

text: första stycket

text: ska också återkallas om den enskilde begär det. Om det endast är en del av utbildningen vid en viss skolenhet som den enskilde inte längre vill ha godkännande för, ska återkallelsen avse denna del av utbildningen.

text: Lag (2022:115).

text: verksamheten inte har startat senast två år efter den första tidpunkt som godkännandet avser, eller

text: verksamheten i annat fall inte har bedrivits under en sammanhängande tid av två år.

text: En kommun ska återkalla ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet eller ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem och som kommunen har meddelat enligt denna lag, om

text: Om det finns särskilda skäl får kommunen avstå från att återkalla godkännandet eller beslutet.

text: Ett godkännande eller beslut som avses i

text: första stycket

text: ska också återkallas om den enskilde begär det.

text: Lag (2022:115).

text: det ändå finns ett allvarligt missförhållande i verksamheten, och

text: huvudmannen redan före föreläggandet har visat bristande förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter som huvudman för verksamheten.

text: Lag (2022:115).

text: Inom två år från ett beslut om föreläggande enligt

text: 10 §

text: som gäller ett allvarligt missförhållande får en tillsynsmyndighet återkalla ett godkännande, ett medgivande eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har meddelat enligt denna lag, trots att föreläggandet har följts, om

text: Tillsynsmyndigheten får besluta att ett beslut om återkallelse ska gälla trots att det inte har vunnit laga kraft.

text: Verksamhetsförbud

text: ett föreläggande enligt

text: 10 §

text: inte har följts, och

text: missförhållandet är allvarligt.

text: Lag (2022:115).

text: Statens skolinspektion får när det gäller en verksamhet som bedrivs av en kommun eller en region förbjuda huvudmannen att driva verksamheten vidare, om

text: Lag (2022:115).

text: 10 §

text: som gäller ett allvarligt missförhållande får ett verksamhetsförbud beslutas trots att föreläggandet har följts, om

text: Statens skolinspektion får besluta att ett verksamhetsförbud ska gälla trots att det inte har fått laga kraft.

text: Lag (2022:115).

text: Ett beslut om verksamhetsförbud enligt 16 a eller

text: 16 b §

text: gäller tills vidare. Statens skolinspektion ska upphäva beslutet om huvudmannen begär det och något allvarligt missförhållande som kan ligga till grund för ett verksamhetsförbud inte finns om verksamheten återupptas.

text: Lag (2022:115).

text: Statliga åtgärder för rättelse

text: inte har följt ett föreläggande enligt

text: 10 §

text: , och

text: missförhållandet är allvarligt.

text: Statens skolinspektion får när det gäller en verksamhet som bedrivs av en kommun eller en region besluta att staten på kommunens eller regionens bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse, om kommunen eller regionen

text: 10 §

text: som gäller ett allvarligt missförhållande får sådana åtgärder som avses i

text: första stycket

text: beslutas trots att föreläggandet har följts, om

text: Har staten haft kostnader för en åtgärd som vidtagits med stöd av denna paragraf, får denna kostnad kvittas mot belopp som staten annars skulle ha betalat ut till kommunen eller regionen.

text: Lag (2022:115).

text: Tillfälligt förbud att bedriva verksamheten

text: Om det är sannolikt att ett beslut om ingripande enligt 13, 15, 16 a, 16 b eller

text: 17 §

text: kommer att fattas, och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning, får tillsynsmyndigheten förbjuda huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare.

text: Beslut enligt

text: första stycket

text: gäller omedelbart, om inte annat beslutas och får gälla i högst sex månader.

text: Lag (2022:115).

text: Statlig kvalitetsgranskning

text: Uppdrag

text: Statens skolinspektion ska granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun enligt detta kapitel.

text: Inriktningen

text: Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer.

text: Statens skolinspektion har för kvalitetsgranskningen rätt att på plats granska sådan verksamhet som ska granskas. Skolinspektionen har i den omfattning det behövs för kvalitetsgranskningen rätt till tillträde till de byggnader, lokaler och andra utrymmen som används i verksamheten.

text: Uppgiftsskyldighet

text: Den vars verksamhet granskas ska på begäran av Statens skolinspektion lämna de upplysningar och tillhandahålla de handlingar och övrigt material som behövs för granskningen.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om att även någon annan som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat material som avser den granskade verksamheten och behövs för granskningen ska vara skyldig att på begäran av Skolinspektionen lämna upplysningar, handlingar och annat material.

text: Statens skolinspektion får förelägga den som är uppgiftsskyldig enligt

text: 22 § första stycket

text: 22 § andra stycket

text: att fullgöra sin skyldighet.

text: Nationell uppföljning och utvärdering

text: Uppdrag

text: skolväsendet,

text: övriga utbildningar och verksamheter som står under Statens skolinspektions tillsyn enligt denna lag, och

text: annan pedagogisk verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: som anordnas av en enskild.

text: Statens skolverk ska på nationell nivå följa upp och utvärdera

text: Uppgiftsskyldighet

text: En huvudman för utbildning eller annan verksamhet som är föremål för nationell uppföljning och utvärdering ska till Statens skolverk lämna sådana uppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljningen och utvärderingen.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om att även någon annan som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat material som avser verksamheten och behövs för uppföljningen och utvärderingen ska vara skyldig att på begäran av Skolverket lämna uppgifter om verksamheten.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter och vilken verksamhetsredovisning som ska lämnas.

text: Statens skolverk får förelägga den som är uppgiftsskyldig enligt

text: 25 § första stycket

text: 25 § andra stycket

text: att fullgöra sin skyldighet.

text: Vite

text: Ett föreläggande enligt detta kapitel får förenas med vite.

text: Statens skolinspektion ska förena ett föreläggande som avses i

text: 10 §

text: med vite om föreläggandet avser en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt.

text: Om det finns anledning att anta att en person som är föremål för ett föreläggande har begått en gärning som kan föranleda straff eller en straffliknande sanktion, får han eller hon inte föreläggas vid vite att medverka i en utredning som har samband med den gärningen.

text: Lag (2014:903).

text: Bevarande av elevlösningar av nationella prov

text: Huvudmannen för en fristående skola som genomför nationella prov ska bevara elevlösningar av de nationella proven.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om skyldigheten enligt

text: första stycket

text: Lag (2012:120).

text: 26 a kap.

text: Behandling av personuppgifter

text: Detta kapitel tillämpas vid behandling av personuppgifter i verksamhet som bedrivs med stöd av denna lag, föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, bestämmelser för utbildningen som finns i annan författning eller beslut som meddelats med stöd av någon av dessa författningar.

text: Detta kapitel ska inte tillämpas på behandling av personuppgifter i elevhälsan som utförs inom hälso- och sjukvården.

text: Lag (2018:1354).

text: Förhållande till annan dataskyddsreglering

text: Bestämmelserna i detta kapitel kompletterar

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv

text: (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning.

text: Termer och uttryck i detta kapitel har samma betydelse som i EU:s dataskyddsförordning.

text: Lag (2018:1354).

text: Bestämmelser om behandling av personuppgifter finns även i lagen (

text: ) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, här benämnd

text: dataskyddslagen

text: , och i föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen.

text: Lag (2018:1354).

text: Känsliga personuppgifter

text: om behandlingen är nödvändig för en hantering som motsvarar handläggning av ett ärende hos en myndighet, eller

text: i annat fall, om behandlingen är nödvändig i verksamheten och inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet.

text: Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning (

text: känsliga personuppgifter

text: ) får med stöd av artikel 9.2 g i samma förordning behandlas hos en enskild huvudman enligt

text: 2 kap.

text: eller hos en enskild aktör enligt 24 eller

text: 25 kap.

text: Vid behandling som sker med stöd av

text: första stycket

text: är det förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter.

text: För myndigheter och vissa andra organ finns det bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter och om sökbegränsningar i

text: 3 kap. 3 § dataskyddslagen

text: Lag (2018:1354).

text: anpassad grundskola,

text: specialskolan,

text: anpassad gymnasieskola,

text: kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning,

text: gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning,

text: utbildning i gymnasieskolan för elever som är döva, hörselskadade eller dövblinda eller har en språkstörning, och

text: förskola eller skola som har begränsats till att avse elever som är i behov av särskilt stöd.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från de sökbegränsningar som avses i

text: 4 § andra stycket

text: denna lag och i

text: 3 kap. 3 § andra stycket dataskyddslagen

text: i fråga om personuppgifter om hälsa i verksamhet hos en huvudman för

text: etniskt ursprung i verksamhet hos en huvudman för sameskolan, och

text: hälsa och etniskt ursprung i verksamhet hos en kommun.

text: Lag (2025:729).

text: Regeringen får också meddela föreskrifter om undantag från sökbegränsningen i

text: i fråga om personuppgifter om

text: Personuppgifter som rör lagöverträdelser

text: i löpande text inom elevhälsan, och

text: i skriftlig dokumentation som ska föras enligt

text: 5 kap. 24 §

text: Personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas i verksamhet hos en huvudman för en fristående skola om behandlingen är nödvändig i verksamheten och inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet

text: En huvudman för en fristående skola får också behandla sådana personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning och som en annan huvudman har lämnat med stöd av

text: 3 kap. 12 k §

text: denna lag, om det behövs för att förebygga eller förhindra att den elev som uppgifterna rör begår eller utsätts för brott.

text: För myndigheter finns det bestämmelser om behandling av personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning i

text: 3 kap. 8 § dataskyddslagen

text: . Där finns det även bestämmelser för andra än myndigheter som är skyldiga att följa föreskrifter om arkiv.

text: Lag (2026:734).

text: 27 kap.

text: Skolväsendets överklagandenämnd och Lärarnas ansvarsnämnd

text: Skolväsendets överklagandenämnd

text: För prövning av överklaganden av vissa beslut på skolväsendets område ska det finnas en särskild nämnd, Skolväsendets överklagandenämnd. Sammansättning

text: Nämnden ska bestå av en ordförande, en eller två vice ordförande och fyra andra ledamöter. Ordföranden och vice ordförandena ska vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter ska ha särskild sakkunskap både om barns och elevers förhållanden och behov och om skolverksamheten i övrigt. Det ska finnas högst två ersättare för de övriga ledamöterna.

text: Lag (2019:410).

text: Ledamöterna i nämnden och deras ersättare utses av regeringen för en period om minst tre år.

text: Lärarnas ansvarsnämnd

text: Lärarnas ansvarsnämnd prövar efter anmälan av Statens skolinspektion frågor om lärares och förskollärares fortsatta rätt att inneha legitimation och om varning ska meddelas.

text: av en legitimerad om hans eller hennes legitimation ska återkallas, och

text: av en tidigare legitimerad om en ny legitimation ska meddelas.

text: Nämnden prövar dessutom efter ansökan

text: Vid en prövning av en ansökan enligt

text: andra stycket 2

text: ska en ny legitimation meddelas om kraven i

text: 2 kap. 16 §

text: är uppfyllda.

text: Lag (2014:417).

text: Sammansättning

text: Lärarnas ansvarsnämnd består av en ordförande och åtta andra ledamöter. De utses av regeringen för tre år. Ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter ska ha särskild sakkunskap om och praktisk erfarenhet av skol- eller förskoleverksamhet och lärares eller förskollärares uppdrag.

text: För ordföranden ska för samma tid utses en eller flera ställföreträdare. En sådan ställföreträdare ska vara eller ha varit ordinarie domare. För varje annan ledamot ska det finnas ett tillräckligt antal ersättare som ska utses för samma tid som ledamoten.

text: Lag (2011:189).

text: Beslutförhet

text: Lärarnas ansvarsnämnd är beslutför med ordföranden och minst sex andra ledamöter. Till sammanträde med nämnden ska samtliga ledamöter kallas. Om en ledamot anmäler förhinder, ska en ersättare kallas.

text: I fråga om omröstning i ansvarsnämnden ska bestämmelserna i

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas. Ordföranden ska säga sin mening först.

text: Lag (2011:189).

text: Beslut av ordföranden

text: som inte innefattar slutligt avgörande i sak, dock inte beslut om föreläggande att genomgå läkarundersökning enligt

text: 27 kap. 13 §

text: om återkallelse på egen begäran av legitimation,

text: om återkallelse av legitimation när den legitimerade inte följt föreläggande om läkarundersökning, eller

text: om underrättelse enligt

text: 2 kap. 24 §

text: Ordföranden får ensam fatta beslut

text: Ärenden som har avgjorts enligt

text: första stycket

text: ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Lag (2016:151).

text: Anmälan och ansökan

text: vad som yrkas i ärendet, och

text: de omständigheter som åberopas till stöd för anmälan eller ansökan.

text: En anmälan eller ansökan till Lärarnas ansvarsnämnd ska göras skriftligen och innehålla uppgifter om 1. vem anmälan eller ansökan avser och uppgifter om yrke, adress och arbetsplats,

text: Om en part företräds av ombud ska fullmakt ges in.

text: Lag (2011:189).

text: Är en anmälan eller ansökan så ofullständig att den inte kan läggas till grund för en prövning i sak, ska Lärarnas ansvarsnämnd förelägga anmälaren eller den sökande att inom en viss tid komma in med kompletterande uppgifter. Av föreläggandet ska det framgå att ärendet annars inte tas upp till prövning.

text: Lag (2011:189).

text: Svaromål

text: Anmälan och, i förekommande fall, bifogade handlingar ska snarast överlämnas till den lärare eller förskollärare som anmälan avser. Mottagaren ska föreläggas att svara inom en viss tid.

text: En sådan underrättelse behövs inte om det är uppenbart att anmälan inte kan bifallas eller att underrättelsen är onödig.

text: Lag (2011:189).

text: Den som förelagts att svara ska göra det skriftligen, om inte Lärarnas ansvarsnämnd bestämmer att svaret får lämnas vid en muntlig förhandling.

text: Av svaret ska det framgå om den svarande godtar eller motsätter sig den åtgärd som sätts i fråga. I det senare fallet bör den svarande ange skälen för sin inställning och de omständigheter som åberopas.

text: Lag (2011:189).

text: Skriftligt förfarande

text: Förfarandet vid Lärarnas ansvarsnämnd är skriftligt om inte annat följer av

text: 16 §

text: Lag (2011:189).

text: Läkarundersökning

text: Lärarnas ansvarsnämnd får förelägga den legitimerade, eller den som söker om legitimation, att genomgå viss läkarundersökning om det behövs för att utröna dennes lämplighet att bedriva undervisning.

text: Lag (2011:189).

text: Inhämtande av yttrande

text: Om en fråga kräver särskild sakkunskap, får ansvarsnämnden inhämta yttrande från myndigheter och andra med sådan särskild sakkunskap.

text: I fråga om sakkunniga gäller

text: 40 kap.

text: och

text: 12 §§

text: rättegångsbalken

text: i tillämpliga delar.

text: De som är skyldiga att lämna yttrande har rätt till ersättning för sitt utlåtande endast om det är särskilt föreskrivet.

text: Andra sakkunniga har rätt till ersättning av allmänna medel för sitt uppdrag. Nämnden får bevilja förskott på sådan ersättning.

text: Lag (2011:189).

text: Jäv

text: I fråga om jäv mot den som handlägger ärenden i Lärarnas ansvarsnämnd ska bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: rättegångsbalken

text: om jäv mot domare tillämpas.

text: Lag (2011:189).

text: Gemensamma bestämmelser

text: Muntlig förhandling

text: Skolväsendets överklagandenämnd och Lärarnas ansvarsnämnd ska hålla muntlig förhandling om en enskild part begär det, förhandlingen inte är obehövlig och inte särskilda skäl talar mot att förhandlingen hålls.

text: Till muntlig förhandling ska den som är part kallas. Av kallelsen ska framgå att nämnden kan handlägga och avgöra ärendet även om en part uteblir från förhandlingen.

text: Lag (2011:189).

text: Muntlig förhandling ska vara offentlig.

text: Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas någon uppgift för vilken sekretess gäller enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: , får ordföranden vid förhandlingen besluta att förhandlingen ska hållas inom stängda dörrar.

text: Lag (2011:189).

text: En enskild part, som inställt sig till muntlig förhandling, får tillerkännas ersättning av allmänna medel för kostnad för resa och uppehälle, om nämnden finner att parten skäligen bör ersättas för sin inställelse. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen.

text: Regeringen meddelar närmare föreskrifter om ersättning och förskott.

text: Lag (2011:189).

text: 28 kap.

text: Överklagande

text: Kapitlets innehåll

text: överklagande till allmän förvaltningsdomstol (

text: 11 §§

text: överklagande till Skolväsendets överklagandenämnd (

text: 17 §§

text: ), och

text: överklagandeförbud (

text: 18 §

text: Lag (2022:940).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Överklagande till allmän förvaltningsdomstol

text: Beslut av Statens skolinspektion

text: godkännande enligt

text: 2 kap. 5 §

text: 22 kap. 9 §

text: eller

text: 24 kap. 3 a §

text: eller återkallelse av sådant godkännande enligt

text: 26 kap.

text: 14 b

text: eller

text: 15 §

text: medgivande enligt

text: 24 kap. 4 a §

text: eller återkallelse av sådant medgivande enligt

text: 26 kap.

text: eller

text: 15 §

text: förklaring om rätt till bidrag enligt

text: 24 kap. 6 §

text: eller återkallelse av sådan rätt enligt

text: 26 kap.

text: eller

text: 15 §

text: verksamhetsförbud enligt

text: 26 kap.

text: 16 a

text: eller

text: 16 b §

text: eller upphävande av verksamhetsförbud enligt

text: 16 d §

text: statliga åtgärder för rättelse enligt

text: 26 kap. 17 §

text: tillfälligt förbud enligt

text: 26 kap. 18 §

text: , eller

text: vitesföreläggande enligt

text: 26 kap. 27 §

text: Beslut av Statens skolinspektion får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om

text: När ett beslut överklagas är Skolinspektionen motpart i domstolen.

text: Lag (2022:940).

text: Beslut av Statens skolverk

text: vitesföreläggande enligt

text: 26 kap. 27 §

text: ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation enligt

text: 2 kap. 16 §

text: 2 kap. 16 b § första stycket

text: ansökan om komplettering av legitimation enligt

text: 2 kap. 16 §

text: , eller

text: ansökan om meriteringsnivå enligt

text: 2 kap. 34 b §

text: Lag (2023:393).

text: Beslut av Statens skolverk får överklagas till allmän förvaltningsdomstol om beslutet gäller

text: Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd

text: Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Statens skolinspektion för att tillvarata allmänna intressen, och

text: den lärare eller förskollärare som beslutet riktar sig mot.

text: Lärarnas ansvarsnämnds beslut får överklagas endast av

text: ogillat en invändning om jäv mot en ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns hinder mot prövningen,

text: avvisat ett ombud eller ett biträde,

text: förelagt någon att genomgå läkarundersökning, eller

text: förordnat om ersättning för någons medverkan i ärendet.

text: Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd som inte innebär att ett ärende avgörs, får överklagas endast i samband med överklagande av det slutliga beslutet i ärendet. Ett beslut som inte är slutligt får dock överklagas särskilt när nämnden

text: Statens skolinspektion ska vara motpart till den lärare eller förskollärare som överklagat Lärarnas ansvarsnämnds eller en domstols slutliga beslut enligt denna lag.

text: Beslut av Lärarnas ansvarsnämnd gäller omedelbart om inte annat anges i beslutet.

text: Lag (2011:189).

text: Beslut av en kommun eller en region

text: godkännande enligt

text: 2 kap. 5 §

text: eller

text: 25 kap. 10 §

text: 26 kap.

text: 14 c

text: eller

text: 15 §

text: bidrag enligt

text: 8 kap. 21 §

text: 10 kap. 37 §

text: 11 kap. 36 §

text: 14 kap. 15 §

text: 16 kap. 52 §

text: 17 kap. 35 §

text: 19 kap. 45 §

text: 22 kap. 18 §

text: eller

text: 25 kap. 11 §

text: avstängning enligt

text: 5 kap.

text: eller

text: 19 §

text: föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt

text: 7 kap. 23 §

text: skolskjuts enligt

text: 10 kap. 32 § första stycket

text: 10 kap. 33 § första stycket

text: 11 kap. 31 § första stycket

text: 11 kap. 32 § första stycket

text: 18 kap. 30 § första stycket

text: eller

text: 18 kap. 31 § första stycket

text: ekonomiskt stöd till inackordering enligt

text: 15 kap. 32 §

text: eller

text: 18 kap. 32 § första stycket

text: medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt

text: 24 kap.

text: eller

text: 24 §

text: rätt till bidrag enligt

text: 25 kap. 15 §

text: eller återkallelse av sådan rätt enligt

text: 26 kap.

text: 14 a

text: 14 c

text: eller

text: 15 §

text: tillfälligt förbud enligt

text: 26 kap. 18 §

text: , eller

text: vitesföreläggande enligt

text: 26 kap. 27 §

text: Lag (2025:729).

text: Beslut av en kommun eller en region får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om

text: godkännande enligt 2 kap. 5 § eller 25 kap. 10 § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13, 14, 14 c eller 15 §,

text: bidrag enligt 8 kap. 21 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 19 kap. 45 §, 22 kap. 18 § eller 25 kap. 11 §,

text: avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §,

text: föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §,

text: skolskjuts enligt 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket,11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket,

text: ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket,

text: medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §,

text: rätt till bidrag enligt 25 kap. 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13, 14 a, 14 c eller 15 §,

text: tillfälligt förbud enligt 26 kap. 18 §, eller

text: vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. Lag (2026:1244).

text: Beslut av en enskild huvudman

text: Beslut av en enskild huvudman får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om avstängning enligt

text: 5 kap.

text: eller

text: 19 §

text: . Den enskilde huvudmannen ska vara den enskildes motpart.

text: Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten

text: 7 kap. 23 §

text: kostnadsfria resor enligt

text: 12 kap. 25 § första stycket

text: , eller

text: 24 kap.

text: eller

text: 24 §

text: Lag (2025:729).

text: Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om

text: Beslut av Sameskolstyrelsen

text: Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om

text: kostnadsfria resor enligt

text: 13 kap. 23 § första stycket

text: Lag (2025:729).

text: 7 kap. 23 §

text: , eller

text: Beslut av en rektor

text: nekat tillträde till skolenheten enligt

text: 5 kap. 13 c §

text: avstängning av en elev enligt

text: 5 kap.

text: eller

text: 19 §

text: , och

text: befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen enligt

text: 7 kap. 19 §

text: Beslut av en rektor får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om

text: Om det överklagade beslutet har fattats av en rektor i en fristående skola ska den enskilde huvudmannen vara den enskildes motpart.

text: Lag (2026:1198).

text: Prövningstillstånd

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten av beslut enligt

text: 9 §§

text: 11 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2022:940).

text: Överklagande till Skolväsendets överklagandenämnd

text: Beslut av en kommun eller en region

text: barns mottagande i anpassade grundskolan enligt

text: 7 kap. 5 §

text: eller tillhörighet till anpassade grundskolans målgrupp enligt

text: 7 kap. 5 b §

text: uppskjuten skolplikt enligt

text: 7 kap. 10 § andra stycket

text: skolpliktens förlängning enligt

text: 7 kap. 13 §

text: eller skolpliktens upphörande enligt

text: 7 kap. 14 §

text: mottagande av en elev från en annan kommun enligt

text: 10 kap. 25 §

text: eller

text: 11 kap. 25 §

text: åtgärder enligt

text: 10 kap. 29 § tredje stycket

text: för en elev som inte bor hemma,

text: placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt

text: 10 kap. 30 § andra stycket

text: eller

text: 11 kap. 29 § andra stycket

text: och rätt att gå kvar vid en resursskola enligt

text: 10 kap. 31 b § andra stycket

text: eller

text: 11 kap. 30 b § andra stycket

text: mottagande i första hand enligt

text: 16 kap. 36 §

text: , mottagande enligt

text: 17 kap. 14 §

text: när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt

text: 17 a kap. 18 §

text: , mottagande i första hand enligt

text: 19 kap. 29 § första stycket

text: eller mottagande enligt

text: 22 kap. 14 §

text: tillhörighet till målgruppen för anpassade gymnasieskolan enligt

text: 18 kap.

text: eller

text: 7 §

text: mottagande till kommunal vuxenutbildning enligt

text: 20 kap. 13 §

text: 14 § andra stycket

text: , 22 eller

text: 33 §

text: upphörande av utbildningen för en elev i kommunal vuxenutbildning enligt

text: 20 kap. 9 § andra stycket

text: att på nytt bereda kommunal vuxenutbildning enligt

text: 20 kap.

text: 9 § tredje

text: eller

text: fjärde stycket

text: åtagande om interkommunal ersättning enligt

text: 20 kap. 21 a §

text: förlängning av rätten till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt

text: 20 kap. 31 a § andra stycket

text: , eller

text: rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i

text: 29 kap. 2 § andra stycket 3.

text: Beslut av en kommun eller en region får överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

text: Beslut som avses i

text: första stycket 1

text: och

text: -13 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande.

text: Lag (2025:1312).

text: Beslut av en enskild huvudman

text: mottagande enligt

text: 16 kap. 36 §

text: , mottagande enligt

text: 17 kap. 14 §

text: 17 a kap. 18 §

text: , mottagande enligt

text: 19 kap. 29 § första stycket

text: eller mottagande enligt

text: 22 kap. 14 §

text: , eller

text: 29 kap. 2 § andra stycket 3.

text: Beslut av en enskild huvudman får överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

text: Beslut som avses i

text: första stycket 1

text: får överklagas endast av den sökande.

text: Lag (2020:605).

text: barns mottagande i specialskolan enligt

text: 7 kap. 6 §

text: skolpliktens förlängning enligt

text: 7 kap. 13 §

text: eller skolpliktens upphörande enligt

text: 7 kap. 14 §

text: åtgärder enligt

text: 12 kap. 25 § andra stycket

text: för en elev som inte bor hemma, eller

text: rätt till utbildning för någon som avses i

text: 29 kap. 2 § andra stycket 3.

text: Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

text: Beslut som avses i

text: första stycket 1

text: får överklagas endast av barnet.

text: Lag (2025:729).

text: Beslut av Sameskolstyrelsen

text: barns mottagande i sameskolan enligt

text: 7 kap. 7 §

text: åtgärder enligt

text: 13 kap. 23 § andra stycket

text: för en elev som inte bor hemma, eller

text: 29 kap. 2 § andra stycket 3.

text: Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

text: Beslut som avses i

text: första stycket 1

text: får överklagas endast av barnet.

text: Lag (2025:729).

text: Beslut av en rektor

text: åtgärdsprogram enligt

text: 3 kap. 9 §

text: särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller enskilt enligt

text: 3 kap. 11 §

text: anpassad studiegång enligt

text: 3 kap. 12 §

text: , eller

text: att gå om en årskurs enligt

text: 7 kap. 11 c §

text: Beslut av en rektor får överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om

text: Vid prövning av ett överklagande enligt

text: första stycket 1

text: ska nämnden antingen fastställa eller upphäva det överklagade beslutet. Om det överklagade beslutet upphävs ska ärendet, om det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning.

text: Lag (2022:1315).

text: åtgärdsprogram enligt 3 kap. 9 §,

text: anpassad studiegång enligt 3 kap. 12 §, eller

text: att gå om en årskurs enligt 7 kap. 11 c §.

text: Vid prövning av ett överklagande enligt första stycket 1 ska nämnden antingen fastställa eller upphäva det överklagade beslutet. Om det överklagade beslutet upphävs ska ärendet, om det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning. Lag (2026:1242).

text: Beslut av den nämnd som avses i

text: 15 kap. 38 §

text: Beslut av den nämnd som avses i

text: 15 kap. 38 §

text: i fråga som avses i samma paragraf får överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd. Beslutet får överklagas endast av den som har begärt utbildningen. Ett beslut om placering vid en viss skolenhet får dock inte överklagas.

text: Överklagandeförbud

text: Andra beslut enligt denna lag än som anges i detta kapitel får överklagas bara om överklagande får ske enligt

text: 13 kap.

text: kommunallagen (2017:725)

text: . Ett beslut i fråga om antagning till utbildning får dock inte överklagas.

text: Beslut av Skolväsendets överklagandenämnd med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas.

text: Lag (2017:759).

text: 29 kap.

text: Övriga bestämmelser

text: Kapitlets innehåll

text: bosättning (

text: 5 §§

text: hemkommun och hemregion (

text: 6 §

text: utlandssvenska elever (

text: 7 §

text: personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (

text: 8 §

text: kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (

text: 9 §

text: handläggning (

text: och

text: 11 §§

text: talerätt (

text: 12 §

text: samverkan och anmälan till socialnämnden (

text: 13 §

text: tystnadsplikt (

text: 14 §

text: International Baccalaureate (

text: 17 §

text: överlämnande av betygshandlingar (

text: 18 §

text: informationsskyldighet (

text: 19 §

text: uppgiftsskyldighet (

text: 19 a

text: och

text: 19 b §§

text: ), och

text: övriga bemyndiganden (

text: 29 §§

text: Lag (2025:182).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: bosättning (2-5 §§ ),

text: hemkommun och hemregion (6 § ),

text: utlandssvenska elever (7 § ),

text: personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 § ),

text: kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (9 § ),

text: handläggning (10 och 11 §§ ),

text: talerätt (12 § ),

text: samverkan och anmälan till socialnämnden (13 § ),

text: tystnadsplikt (14 § ),

text: rätt att ta del av allmänna handlingar hos enskilda mindre huvudmän (15-16 f §§ ),

text: International Baccalaureate (17 § ),

text: överlämnande av betygshandlingar (18 § ),

text: informationsskyldighet (19 § ),

text: uppgiftsskyldighet (19 a och 19 b §§ ), och

text: övriga bemyndiganden (20-29 §§ ). Lag (2026:716).

text: /Upphör att gälla U:2028-07-02/ I detta kapitel finns bestämmelser om

text: bosättning (2-5 §§ ),

text: hemkommun och hemregion (6 § ),

text: utlandssvenska elever (7 § ),

text: handläggning (10 och 11 §§ ),

text: talerätt (12 § ),

text: tystnadsplikt (14 § ),

text: International Baccalaureate (17 § ),

text: informationsskyldighet (19 § ),

text: uppgiftsskyldighet (19 a-19 c §§ ), och

text: övriga bemyndiganden (20-29 §§ ). Lag (2026:1243).

text: I detta kapitel finns bestämmelser om

text: Bosättning

text: Med

text: bosatt i landet

text: avses i denna lag den som ska vara folkbokförd här enligt

text: folkbokföringslagen (1991:481)

text: omfattas av

text: 1 § första stycket

text: eller

text: 1 a § första stycket

text: lagen (

text: ) om mottagande av asylsökande m.fl.,

text: vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716)

text: har rätt till utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag till följd av EU-rätten, avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiz, å andra sidan, om fri rörlighet för personer,

text: är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i

text: 4 § lagen (1976:661)

text: om immunitet och privilegier i vissa fall och som inte omfattas av 3,

text: vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, eller

text: har meddelats ett beslut om inhibition av verkställigheten enligt

text: 12 kap. 16 e § första stycket

text: eller

text: 17 a § första stycket

text: utlänningslagen

text: Som bosatt i landet ska vid tillämpningen av denna lag anses även den som inte är folkbokförd här men som

text: Har ett beslut om avvisning eller utvisning meddelats mot någon som avses i

text: andra stycket 1

text: ska denne fortfarande anses vara bosatt i Sverige på den grunden till dess att han eller hon lämnar landet. Om den som avvisats eller utvisats håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas ska personen dock anses som bosatt i Sverige på den grund som anges i

text: andra stycket 5.

text: Begränsningar i rätten till utbildning för dem som avses i

text: andra stycket

text: följer av

text: 3 §

text: Första stycket gäller inte för en utlänning som har meddelats ett beslut om inhibition av verkställigheten enligt

text: 12 kap. 16 e § första stycket

text: eller

text: 17 a § första stycket

text: utlänningslagen

text: . En sådan utlänning ska vid tillämpningen av lagen anses som bosatt i landet endast på den grund som anges i

text: andra stycket 6.

text: Lag (2026:387).

text: Med

text: bosatt i landet

text: avses i denna lag den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481).

text: omfattas av mottagandelagen (2026

text: :999) eller som avses i 1 kap. 6 § 2 i den lagen,

text: vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716),

text: är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och som inte omfattas av 3,

text: har meddelats ett beslut om inhibition av verkställigheten enligt 12 kap. 16 e § första stycket eller 17 a § första stycket utlänningslagen.

text: Har ett beslut om avvisning eller utvisning meddelats mot någon som avses i andra stycket 1 ska denne fortfarande anses vara bosatt i Sverige på den grunden till dess att han eller hon lämnar landet. Om den som avvisats eller utvisats håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas ska personen dock anses som bosatt i Sverige på den grund som anges i andra stycket 5.

text: Begränsningar i rätten till utbildning för dem som avses i andra stycket följer av 3 §.

text: Första stycket gäller inte för en utlänning som omfattas av mottagandelagen, eller som avses i 1 kap. 6 § 2 i den lagen, och inte har uppehållstillstånd. En sådan utlänning ska vid tillämpningen av lagen anses som bosatt i landet på den grund som anges i andra stycket 1.

text: Första stycket gäller inte för en utlänning som har meddelats ett beslut om inhibition av verkställigheten enligt 12 kap. 16 e § första stycket eller 17 a § första stycket utlänningslagen. En sådan utlänning ska vid tillämpningen av lagen anses som bosatt i landet endast på den grund som anges i andra stycket 6. Lag (2026:1008).

text: De personer som avses i

text: 2 § andra stycket 1

text: , 2 och 6 har rätt till utbildning i gymnasieskola och anpassad gymnasieskola endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt 18 år. De har inte rätt till utbildning i kommunal vuxenutbildning.

text: De personer som avses i

text: 2 § andra stycket 4

text: har endast rätt till utbildning i grundskola, anpassad grundskola, specialskola och sameskola.

text: De personer som avses i

text: 2 § andra stycket 5

text: har endast rätt till utbildning i grundskola, anpassad grundskola, specialskola, sameskola och, om de påbörjar utbildningen innan de fyllt 18 år, gymnasieskola och anpassad gymnasieskola.

text: Lag (2026:388).

text: I

text: 11 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716)

text: finns en bestämmelse om att ett barn som hålls i förvar ska erbjudas utbildning.

text: Lag (2026:1431).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om deltagande i verksamhet enligt denna lag för personer som inte anses som bosatta i Sverige eller som inte har rätt till utbildning enligt

text: 3 §

text: Hemkommun och hemregion

text: Med en

text: persons hemkommun

text: avses i denna lag den kommun som personen är folkbokförd i.

text: För den som är bosatt i landet utan att vara folkbokförd här avses med hemkommun den kommun som han eller hon stadigvarande vistas i eller, om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun som han eller hon för tillfället uppehåller sig i. Detsamma gäller den som har skyddad folkbokföring enligt

text: 16 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: Med

text: hemregion

text: avses den region som hemkommunen hör till.

text: Lag (2019:947).

text: Utlandssvenska elever

text: Med

text: utlandssvensk elev

text: avses i denna lag en elev vars vårdnadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att också annan ska anses som utlandssvensk elev.

text: Personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning

text: Det som i denna lag sägs om personer med intellektuell funktionsnedsättning gäller även dem som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom.

text: Personer med autism eller autismliknande tillstånd ska vid tillämpningen av denna lag jämställas med personer med intellektuell funktionsnedsättning endast om de också har en intellektuell funktionsnedsättning eller en sådan funktionsnedsättning som avses i

text: första stycket

text: I lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns bestämmelser om vissa andra särskilda insatser än utbildning.

text: Lag (2022:1315).

text: Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar

text: inte har fyllt 20 år,

text: har fullgjort sin skolplikt eller har blivit folkbokförda i landet vid en tidpunkt då de inte har skolplikt,

text: inte genomför utbildning i gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola eller motsvarande utbildning,

text: inte har en gymnasieexamen,

text: inte har ett gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola, och

text: inte har fullföljt utbildning som motsvarar gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan med godkänt resultat.

text: En hemkommun ska löpande under året hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som

text: Hemkommunen ska erbjuda de ungdomar som avses i

text: första stycket

text: lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt.

text: Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som avses i

text: första stycket

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den dokumentation och den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt första-

text: tredje styckena

text: Lag (2022:1315).

text: Handläggning

text: 10 §

text: om partsinsyn,

text: 23 §

text: om utredningsansvaret,

text: 24 §

text: om när man får lämna uppgifter muntligt,

text: 25 §

text: om kommunikation,

text: 27 §

text: om dokumentation av uppgifter,

text: 31 §

text: om dokumentation av beslut,

text: 32 §

text: om motivering av beslut,

text: och

text: 34 §§

text: om underrättelse om innehållet i beslut och hur ett överklagande går till, och

text: 36 §

text: om rättelse av skrivfel eller liknande.

text: I ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild enligt denna lag hos en kommun, en region eller en enskild huvudman tillämpas följande bestämmelser i

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: I sådana ärenden hos en enskild huvudman tillämpas även bestämmelserna i

text: 18 §§

text: förvaltningslagen

text: bestämmelserna i

text: och

text: 25 §§

text: förvaltningslagen

text: i fråga om uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag, och

text: bestämmelserna i

text: och

text: 32 §§

text: förvaltningslagen

text: vid antagning för frivillig utbildning.

text: Trots

text: första stycket

text: tillämpas inte

text: Det som sägs i denna paragraf gäller inte vid betygssättning.

text: Lag (2019:947).

text: I ärenden där beslut får överklagas enligt

text: 28 kap.

text: tillämpas också

text: 47 §§

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: Lag (2018:844).

text: Talerätt

text: Den som har fyllt 16 år har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag.

text: Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning även om den sökande eller den klagande inte har uppnått 16 års ålder.

text: Lag (2022:1315).

text: Samverkan och anmälan till socialnämnden

text: Huvudmannen för verksamhet som avses i denna lag och den som är anställd i sådan verksamhet, ska på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av

text: 14 §

text: och offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om skyldigheten att vid kännedom eller misstanke om att ett barn far illa genast anmäla det till socialnämnden finns i

text: 19 kap. 1 § socialtjänstlagen (2025:400)

text: Lag (2025:1497).

text: Tystnadsplikt

text: Den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven förskola, enskilt bedrivet fritidshem eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: , får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden.

text: Den som är eller har varit verksam inom annan enskilt bedriven verksamhet enligt denna lag än som avses i

text: första stycket

text: får inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga förhållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier.

text: Den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven gymnasieskola eller enskilt bedriven anpassad gymnasieskola får inte obehörigen röja vad han eller hon har fått veta om någons personliga förhållanden i ett ärende enligt

text: 22 kap. 14 §

text: om mottagande till utbildning där distansundervisning används.

text: För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Lag (2025:729).

text: Den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven förskola, enskilt bedrivet fritidshem eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som avses i 25 kap., får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden.

text: Den som är eller har varit verksam inom annan enskilt bedriven verksamhet enligt denna lag än som avses i första stycket får inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga förhållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier.

text: Den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven gymnasieskola eller enskilt bedriven anpassad gymnasieskola får inte obehörigen röja vad han eller hon har fått veta om någons personliga förhållanden i ett ärende enligt 22 kap. 14 § om mottagande till utbildning där distansundervisning används.

text: För det allmännas verksamhet och för verksamhet hos enskilda huvudmän inom skolväsendet som avses i 2 kap. 3 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser i den lagen. Lag (2026:716).

text: 15 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2015:73).

text: Rätt att ta del av allmänna handlingar hos enskilda mindre huvudmän

text: För enskilda mindre huvudmän inom skolväsendet gäller 16- 16 f §§.

text: har högst 450 barn eller elever, eller

text: ingår i en koncern där koncernföretagen är godkända som huvudmän inom skolväsendet, och har sammanlagt högst 450 barn eller elever.

text: Med enskilda mindre huvudmän avses huvudmän som

text: har högst 100 barn, eller

text: ingår i en koncern där koncernföretagen är godkända som huvudmän för endast förskola och sammanlagt har högst 100 barn. Lag (2026:716).

text: Den som är huvudman för endast förskola anses som enskild mindre huvudman om huvudmannen

text: 16 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2015:73).

text: Om en huvudman inte längre uppfyller förutsättningarna enligt 15 § gäller inte 5 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller arkivlagen (1990:782) för handlingar som har kommit in till eller upprättats hos huvudmannen när förutsättningarna var uppfyllda. Lag (2026:716).

text: En huvudman som avses i 15 § ska behandla en begäran om att få ta del av en allmän handling inom den tid som är rimlig med hänsyn till det som begäran omfattar, verksamhetens omfattning och organisation samt andra särskilda omständigheter. Lag (2026:716).

text: Hos en huvudman som avses i 15 § har den som begär att få ta del av en allmän handling som får lämnas ut, rätt att utan avgift ta del av handlingen på stället på ett sådant sätt att den kan läsas eller avlyssnas eller uppfattas på annat sätt. En handling får även skrivas av, avbildas eller tas i anspråk för ljudöverföring. Kan en handling inte tillhandahållas utan att en sådan del av handlingen som inte får lämnas ut röjs, ska den i övriga delar göras tillgänglig för sökanden i avskrift eller kopia.

text: Huvudmannen är inte skyldig att tillhandahålla en handling på stället, om det möter svårigheter.

text: Den som önskar ta del av en allmän handling hos en sådan huvudman har även rätt att mot en fastställd avgift få en avskrift eller kopia av den allmänna handlingen eller, när det är lämpligt, få den i elektronisk form på annat sätt än genom direktåtkomst. Lag (2026:716).

text: En huvudman som avses i 15 § får inte på grund av att någon begär att få ta del av en allmän handling efterforska vem denne är eller vilket syfte han eller hon har med sin begäran i större utsträckning än vad som behövs för att huvudmannen ska kunna pröva om det finns hinder mot att handlingen lämnas ut. I fall som avses i 16 b § andra stycket får dock huvudmannen även efterfråga kontaktuppgifter för att kunna lämna ut de begärda handlingarna på annat sätt än att tillhandahålla dem på stället. Lag (2026:716).

text: En sådan sammanställning som avses i 2 kap. 6 § andra stycket tryckfrihetsförordningen ska inte anses förvarad hos en sådan huvudman som avses i 15 §. Lag (2026:716).

text: huvudmannens organisation och verksamhet,

text: vem hos huvudmannen som kan lämna närmare upplysningar om huvudmannens allmänna handlingar,

text: vilka bestämmelser om sekretess som huvudmannen vanligen tillämpar på uppgifter i sina handlingar, och

text: uppgifter som huvudmannen regelbundet hämtar från eller lämnar till andra samt hur och när detta sker.

text: En huvudman som avses i 15 § ska upprätta en beskrivning som ger information om

text: För en sådan huvudman gäller inte heller bestämmelserna i 5 kap. 1 och 2 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Denne ska i stället hålla allmänna handlingar ordnade så att det utan svårighet kan fastställas om de har kommit in eller upprättats. Allmänna handlingar som uppenbart är av ringa betydelse för verksamheten behöver dock inte hållas ordnade. Lag (2026:716).

text: En huvudman som avses i 15 § ska bevara och vårda allmänna handlingar så att rätten att ta del av dem kan tillgodoses i minst sju år. Handlingarna får dock gallras tidigare i samma utsträckning som är föreskrivet för motsvarande kommunal verksamhet i den kommun där huvudmannens verksamhet bedrivs. Lag (2026:716).

text: International Baccalaureate

text: En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning vid den tidpunkt då IB-utbildningen påbörjades och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office betalas av staten.

text: Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning betalas med ett belopp som Statens skolverk beslutar.

text: Första och

text: andra styckena

text: gäller inte utbildning som anordnas av internationella skolor på gymnasienivå vars huvudmän har förklarats berättigade till bidrag enligt

text: 24 kap. 6 §

text: . För sådana skolor finns särskilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning i

text: 24 kap. 6 a §

text: Lag (2015:802).

text: Överlämnande av betygshandlingar

text: Huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts ska lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen.

text: En huvudman för en fristående skola där betyg sätts, som är en sådan huvudman som avses i 15 § eller en fysisk person, ska lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen. Lag (2026:716).

text: Informationsskyldighet

text: Kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, grundskolor, anpassade grundskolor, fritidshem, gymnasieskolor och anpassade gymnasieskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: och som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska också informera om sådana riksrekryterande utbildningar som avses i

text: 16 kap. 45 §

text: och

text: 19 kap. 37 §

text: och om motsvarande utbildningar vid fristående skolor. Informationen ska utformas enligt

text: 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725)

text: Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i

text: 25 kap.

text: med bidrag från hemkommunen enligt

text: 8 kap. 21 §

text: 14 kap. 15 §

text: samt

text: 25 kap.

text: och

text: 15 §§

text: Lag (2025:729).

text: Uppgiftsskyldighet

text: En huvudman för grundskola, anpassad grundskola, gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola ska till Statens skolverk lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas.

text: Lag (2025:729).

text: I lagen (

text: ) om skyldighet att lämna uppgifter till de brottsbekämpande myndigheterna finns bestämmelser om skyldighet att i vissa fall lämna uppgifter till brottsbekämpande myndigheter.

text: Lag (2025:182).

text: /Upphör att gälla U:2031-01-01/ En huvudman för grundskola, specialskola och gymnasieskola ska till den myndighet som regeringen bestämmer lämna sådana uppgifter om betyg som behövs för att upprätthålla stabilitet i prov- och betygssystemet och inför beräkning av meritvärden.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas och när de ska lämnas. Lag (2026:1243).

text: En huvudman för grundskola, specialskola, gymnasieskola och kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå ska till den myndighet som regeringen bestämmer lämna sådana uppgifter om betyg som behövs för att upprätthålla stabilitet i prov- och betygssystemet och inför beräkning av meritvärden.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas och när de ska lämnas. Lag (2026:1245).

text: Övriga bemyndiganden

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ledamöter eller andra företrädare i organ för samverkan eller annan liknande verksamhet inom skolväsendet utses och entledigas av enskilda.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet att låta enskilda och andra svara för enstaka inslag i verksamhet med offentlig huvudman inom skolväsendet.

text: När det gäller utbildning i form av ett introduktionsprogram inom gymnasieskolan och ett individuellt program inom anpassade gymnasieskolan får regeringen meddela föreskrifter om att enskilda och andra får anordna mer av utbildningen än som följer av

text: första stycket

text: För medverkan av någon annan än en huvudman inom skolväsendet får föreskrifter som meddelats enligt första och

text: andra styckena

text: avvika från bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: och

text: 30 §§

text: och

text: 34 § första stycket

text: Lag (2022:1315).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjligheter att inom skolväsendet bedriva utbildning, som bygger på samverkan mellan olika skolformer inom skolväsendet eller mellan en sådan skolform och någon annan utbildningsform. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag.

text: 22 a §

text: Har upphävts genom

text: lag (2020:605).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom skolväsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag.

text: Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag för att möjliggöra en försöksverksamhet med sådan utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella program eller introduktionsprogram.

text: att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg, gymnasieexamen och intyg enligt de bestämmelser som gäller för skolväsendet,

text: att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor som avses i 1, och

text: ytterligare villkor för att enskilda i sådana fall som avses i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg, gymnasieexamen och intyg.

text: Lag (2012:109).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela föreskrifter om

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en enskild huvudman att lämna uppgifter om kommande verksamhet och ekonomisk redovisning över verksamheten.

text: Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag i form av grundbelopp samt tilläggsbelopp för modersmålsundervisning och lovskola som kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg enligt

text: 8 kap. 21 §

text: 10 kap.

text: och

text: 39 §§

text: 11 kap.

text: och

text: 38 §§

text: 14 kap. 15 §

text: 16 kap.

text: och

text: 54 §§

text: 19 kap.

text: och

text: 47 §§

text: och

text: 25 kap. 11 §

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag i form av tilläggsbelopp för barn och elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd som kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg enligt

text: 8 kap.

text: och

text: 23 §§

text: 10 kap.

text: och

text: 39 §§

text: 11 kap.

text: och

text: 38 §§

text: 14 kap.

text: och

text: 17 §§

text: 16 kap.

text: och

text: 54 §§

text: 19 kap.

text: och

text: 47 §§

text: och

text: 25 kap.

text: och

text: 13 §§

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun eller en region att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats.

text: Lag (2025:729).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i

text: 8 kap.

text: 23 §§

text: 10 kap.

text: 39 §§

text: 11 kap.

text: 38 §§

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: och

text: 19 kap.

text: 47 §§

text: , när bidraget avser ett barn eller en elev som ges utbildning till följd av

text: och

text: 3 §§

text: eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 5 §

text: Lag (2025:729).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov och nationella slutprov. Lag (2026:1243).

text: nationella kartläggningsmaterial i årskurs 1 i grundskolan, specialskolan och sameskolan och i årskurs 1 för elever som läser enligt anpassade grundskolans kursplaner, och

text: nationella bedömningsstöd i årskurs 2 i grundskolan och sameskolan, i årskurs 3 i specialskolan och i årskurs 2 och 4 för elever som läser enligt anpassade grundskolans kursplaner.

text: Lag (2025:729).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om rätt att efter avslutad utbildning göra om eller för första gången genomföra ett eller flera nationella slutprov.

text: Regeringen får trots bestämmelser i denna lag om avgiftsfrihet meddela föreskrifter om skyldighet för den som på nytt vill genomföra ett nationellt slutprov att betala en avgift som tillfaller huvudmannen. Lag (2026:1243).

text: Vid extraordinära händelser i fredstid som har betydande inverkan på möjligheterna att under viss tid erbjuda utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag, får regeringen meddela de föreskrifter som behövs för att tillförsäkra barn och elever den utbildning och annan verksamhet de har rätt till enligt denna lag. I sådana föreskrifter får undantag göras från bestämmelser om utbildningens utformning, omfattning och förläggning. Föreskrifterna ska vara tidsbegränsade.

text: Bilaga 1

text: Nationella program

text: Yrkesprogram

text: Barn- och fritidsprogrammet

text: Bygg- och anläggningsprogrammet

text: El- och energiprogrammet

text: Fordons- och transportprogrammet

text: Frisör- och stylistprogrammet

text: Försäljnings- och serviceprogrammet

text: Hotell- och turismprogrammet

text: Industritekniska programmet

text: Naturbruksprogrammet

text: Restaurang- och livsmedelsprogrammet

text: VVS- och fastighetsprogrammet

text: Vård- och omsorgsprogrammet

text: Högskoleförberedande program

text: Ekonomiprogrammet

text: Estetiska programmet

text: Humanistiska programmet

text: Naturvetenskapsprogrammet

text: Samhällsvetenskapsprogrammet

text: Teknikprogrammet

text: Lag (2023:354).

text: Bilaga 2

text: Poängplan för nationella program i gymnasieskolan

text: Följande ämnen ska ingå i de nationella programmen med minst det antal gymnasiepoäng som anges här.

text: Yrkesprogram

text: Ämnen som ger de nationella programmen deras karaktär ska ingå i dessa program med minst det antal gymnasiepoäng som anges här.

text: Elever på barn- och fritidsprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet får välja bort 100 gymnasiepoäng. På övriga program får eleverna välja bort 200 gymnasiepoäng.

text: Elever på alla program, utom hotell- och turismprogrammet, får välja bort 100 gymnasiepoäng.

text: I estetiska programmet och humanistiska programmet ingår 100 gymnasiepoäng och i ekonomiprogrammet, naturvetenskapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet ingår 200 gymnasiepoäng. I naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet ingår också som karaktärsämne 100 gymnasiepoäng i ämnet matematik - fortsättning.

text: I teknikprogrammet ingår 50 gymnasiepoäng, i ekonomiprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet och naturvetenskapsprogrammet ingår 100 gymnasiepoäng och i estetiska programmet och humanistiska programmet ingår 200 gymnasiepoäng.

text: I ekonomiprogrammet ingår 200 gymnasiepoäng och i övriga program ingår 100 gymnasiepoäng.

text: I teknikprogrammet ingår 50 gymnasiepoäng och i ekonomiprogrammet, estetiska programmet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet ingår 100 gymnasiepoäng. Ämnet naturkunskap ingår inte i naturvetenskapsprogrammet. I stället ingår som karaktärsämnen biologi, fysik och kemi i naturvetenskapsprogrammet.

text: I barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet ingår 1 500 gymnasiepoäng och i övriga yrkesprogram ingår 1 600 gymnasiepoäng.

text: I ekonomiprogrammet ingår 950 gymnasiepoäng, i estetiska programmet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet ingår 1 050 gymnasiepoäng och i naturvetenskapsprogrammet och teknik programmet ingår 1 150 gymnasiepoäng.

text: Högskoleförberedande program omfattar 2 500 gymnasiepoäng, barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet omfattar 2 700 gymnasiepoäng och övriga yrkesprogram omfattar 2 800 gymnasiepoäng.

text: Lag (2023:354).

text: Individuellt val och gymnasiearbete ska ingå i de nationella programmen med minst det antal gymnasiepoäng som anges här.

text: Bilaga 2

text: Yrkesprogram

cells: Individuellt val och yrkesprov eller gymnasiearbete

text: Individuellt val och yrkesprov eller gymnasiearbete ska ingå i de nationella programmen med minst det antal gymnasiepoäng som anges här.

text: Yrkesprogram

text: I ekonomiprogrammet ingår 950 gymnasiepoäng, i estetiska programmet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet ingår 1 050 gymnasiepoäng och i naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet ingår 1 150 gymnasiepoäng.

text: Högskoleförberedande program omfattar 2 500 gymnasiepoäng, barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet omfattar 2 700 gymnasiepoäng och övriga yrkesprogram omfattar 2 800 gymnasiepoäng. Lag (2026:1243).

text: Bilaga 3

text: Nationella program i anpassade gymnasieskolan

text: Programmet för estetiska verksamheter,

text: Programmet för fastighet och byggnation,

text: Programmet för fordonsvård och godshantering,

text: Programmet för handel och service,

text: Programmet för hantverk och produktion,

text: Programmet för hotell, restaurang och bageri,

text: Programmet för hälsa, vård och omsorg,

text: Programmet för samhälle, natur och språk, och

text: Programmet för skog, mark och djur.

text: Lag (2023:354).

text: De nationella programmen i anpassade gymnasieskolan är

text: Bilaga 4

text: Poängplan för nationella program i anpassade gymnasieskolan

cells: Summa gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola

text: Lag (2022:1315).

text: Fördelning på olika ämnen av gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som i minst angiven omfattning ska ingå i de nationella programmen.

text: Bilaga 4

cells: Yrkesprov i anpassad gymnasieskola eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola

cells: Bilaga 5 Har upphävts genom lag (2017:620).