dcterms:title: Resolution (1895:bih. 10 s.1) på en av apostoliske vikarien, Biskopen m.m. Albertus Bitter gjord underdånig ansökning, det Kungl. Maj:t täcktes förklara romerskkatolska kyrkans prästerskap äga rättighet att med laga verkan förrätta vigsel

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Kungl. Maj:t har tagit detta ärende i övervägande och finner gott förklara romersk-katolska kyrkans prästerskap äga att under lagligen gällande villkor och bestämmelser vigsel med laga verkan förrätta.

type: stycke


dcterms:title: Resolution (1895:bih. 52 s.1) på en av föreståndaren för franska reformerta församlingen i Stockholm Emil Giron gjord underdånig ansökning, det Kungl. Maj:t täckes förklara församlingens prästerskap äga rättighet att med laga verkan förrätta vigsel

text: Kungl. Maj:t har tagit detta ärende i övervägande och finner gott förklara franska reformerta församlingens i Stockholm prästerskap äga att under lagligen gällande villkor och bestämmelser vigsel med laga verkan förrätta.


rpubl:andrar: ändr.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Skrivelse (1898:50 s.2) till befallningshavanden i Blekinge län angående rätt att vid länets kust idka ålfiske med fast fiskeredskap

rdfs:comment: Endast texten enl. SFS 1927:15.

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Genom beslut den 27 maj 1898 (Svensk författningssamling nr 50 sid. 2) har Kungl. Maj:t medgivit, att det tillsvidare finge vara varje svensk undersåte tillåtet att utanför Blekinge läns kust idka ålfiske med fast fiskredskap i allt det vatten, som icke omfattades av strandägares enskilda fiskerätt, skattlagda ålfiskens rätt dock oförkränkt. Kungörelse (1927:15).


rpubl:andrar: upph. utom i vissa avseenden

rpubl:andrar: ändr. 26 §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 18 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 18 §§

dcterms:identifier: SFS 1898:64 s.10 i lydelse enligt SFS 1977:656

dcterms:title: Lag (1898:64 s.10) om boskillnad

text: I. Allmänna bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Makar ege, efter ansökan, vinna boskilnad, när de derom ense äro.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Häftar mannen för gäld, hvarom i

text: 11 kap.

text: eller

text: 3 §

text: giftermålsbalken

text: sägs, och kan den gäld ej betalas utan att hustruns enskilda egendom eller giftorätt, der den för gälden ej svarar, tillgripes, eller är fara för handen att, der gälden betalas, vederlag, som hustrun vid bodelning bör njuta, ej kan till fullo utgå; då må hon vinna boskilnad. Häftar hustrun för gäld, som i

text: 11 kap.

text: eller

text: 4 §

text: giftermålsbalken

text: afses, vare om mannens rätt att erhålla boskilnad lag samma.

text: Är makars bo till konkurs afträdt, varde, på ansökan af endera maken, till boskilnad dömdt.

beteckning: 3 §

text: Hustrun ege ock vinna boskilnad i de fall, att

text: makarnes gemensamma bo är belastadt med så stor gäld, att den ej kan betalas med den egendom, som i boet samfäld är, och den enskilda, som för samma gäld bör svara, eller att fara är för handen, att, der gälden betalas, hustrun tillkommande vederlag ej kan till fullo utgå;

text: hustruns enskilda egendom eller ock samfäld egendom, hvaröfver hon egde råda, utan hennes samtycke blifvit till betalning af gäld, för hvilken hennes enskilda egendom ej bort svara, använd eller för sådan gäld utmätt eller pantsatt, eller ock mannen annorledes obehörigen förfogat öfver sådan egendom;

text: mannen belastat boet med gäld utan motsvarig nytta eller eljest vanvårdat eller försummat boets angelägenheter;

text: mannen på annat sätt än nu är sagdt missbrukat sitt målsmanskap eller öfvergifvit hustrun och ej kommit åter inom sex månader; eller

text: mannen blifvit under förmyndare stäld.

beteckning: 4 §

text: Ansökning om boskillnad skall ingivas till konkursdomaren i den ort, där mannen bör inför domstol svara i tvistemål, som angå gäld i allmänhet.

text: Ansökning, som göres allenast av endera maken, skall med därvid fogade handlingar ingivas i två exemplar. Är endast ett exemplar ingivet, besörje konkursdomaren mot stadgad avgift erforderlig avskrift. Lag (

beteckning: 5 §

text: Finner konkursdomaren, att han enligt

text: 4 §

text: icke är behörig att taga befattning med ansökning om boskillnad, eller att sådan ansökning av annan orsak icke kan upptagas, meddele konkursdomaren beslut i överensstämmelse därmed och teckne det å ena exemplaret av ansökningen.

text: Upptages ansökningen, låte konkursdomaren genast om densamma och dagen, då den gjord är, införa kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar och ortstidning.

text: Lag (1977:656).

beteckning: 6 §

text: Har ej vid boskillnadsansökning, som av bägge makarne gjord är, fogats av dem med edsförpliktelse underskriven förteckning å boets tillgångar och skulder, varde föreläggande dem meddelat att inom viss tid sådan uppteckning till konkursdomaren ingiva. Försummas det, varde av konkursdomaren förordnande meddelat lämplig person att uppteckningen utan dröjsmål förrätta; och åligge makarne att allt, som till boet hörer, under edsförpliktelse redligen uppgiva.

text: Sedan boet blivit i laga ordning upptecknat, meddele konkursdomaren genast beslut om boskillnaden.

text: Lag (1964:659).

beteckning: 7 §

text: Är ansökning om boskillnad gjord allenast av endera maken, teckne konkursdomaren å ena exemplaret av ansökningen föreläggande för andra maken att inom viss tid inkomma med skriftligt svaromål. Det exemplar av ansökningshandlingarna, varå föreläggandet tecknats, skall delgivas andra maken. I fråga om delgivning äge vad om delgivning av stämning i tvistemål är stadgat motsvarande tillämpning.

text: Medgives ansökningen, gälle vad i

text: 6 §

text: är stadgat.

text: Lag (1946:823).

beteckning: 8 §

text: Varder ansökning, som gjorts allenast av endera maken, ej av andra maken medgiven, skall förberedelse i målet äga rum eller, om förberedelse ej erfordras, målet omedelbart utsättas till huvudförhandling. Angående föreläggande för part och parts utevaro äge vad i

text: rättegångsbalken

text: är stadgat om mål, vari förlikning ej är tillåten, motsvarande tillämpning.

text: Är bouppteckning ej ingiven och visas skälig anledning till boskillnaden, meddele rätten förordnande för lämplig person att uppteckningen förrätta, såsom i

text: 6 §

text: sägs. Ej må till boskillnad dömas, innan boet blivit i laga ordning upptecknat.

text: Rätten äge under förberedelsen meddela beslut i fråga, som avses i

text: 12 § andra stycket

text: eller 14 eller

text: 20 §

text: . Meddelas sådant förordnande, pröve rätten, när målet avgöres, om åtgärden skall bestå. Förordnandet kan även eljest när som helst återkallas.

text: Lag (1946:823).

beteckning: 9 §

text: Rigtigheten af upprättad bouppteckning vare make pligtig att med ed inför rätten fästa, der det yrkas af andre maken eller af borgenär, hvilkens fordran tillkommit före boskilnadsansökningen.

text: När boskillnad blivit sökt, förordne konkursdomaren, där hustrun det begär, god man att henne biträda. Den, som dertill blifvit utsedd, har att i afseende å boskilnaden och hvad dermed eger samband hustruns talan bevaka, der den ej af henne sjelf utföres.

text: Lag (1921:233).

text: Åtgärd, som enligt 5, 6, 7 eller

text: 10 §

text: på konkursdomaren ankommer, äge han vidtaga ändå att han jävig är; anmäle dock, där hovrättens förordnande för särskild domare tarvas, jävet utan dröjsmål i hovrätten.

text: Lag (1921:233).

text: Vill hustrun, att egendom, som tillhör henne enskildt men af mannen förvaltas, skall, utan afbidan på skifte i boet, från hans förvaltning undantagas, göre derom ansökning i boskilnadsmålet; och förordne rätten, der till boskilnad dömes, att egendomen skall till hustrun öfverlemnas. Sådan ansökning må ock göras sedan till boskilnad blifvit dömdt.

text: Har hustrun gjort ansökning, hvarom nu är sagdt, må rätten, der hon det äskar, förordna, att egendom, som ansökningen afser, skall sättas under särskild vård och förvaltning till dess öfver ansökningen blifvit dömdt; ege ock, der hustrun för egendomen ställer borgen, som af rätten godkännes, medgifva, att i afbidan på ansökningens pröfning egendomen skall till hustrun öfverlemnas.

text: Utan hinder deraf att rätten enligt

text: 12 §

text: meddelat förordnande om egendoms undantagande från mannens förvaltning, varde, der tvist sedermera yppas, frågan om makes rätt till egendomen efter lag bedömd.

text: Då boskilnad sökt är, förordne rätten, der endera maken det äskar, att viss egendom, motsvarande den makes giftorätt eller någon del deraf, skall för makens räkning från samfälda boet afskiljas och sättas under särskild vård och förvaltning, till dess öfver boskilnadsansökningen dömdt blifvit och, der den bifalles, boet skiftas; dock må afskiljandet ej, mot andra makens bestridande, tillåtas, der den make visar skälig anledning, att boet deraf skulle lida märklig skada, eller ställer borgen, som af rätten godkännes, för hvad vid skifte af samfälda boet bör tillkomma sökanden. Afskiljande, hvarom nu är sagdt, må jemväl efter vunnen boskilnad sökas.

text: Beslut om egendoms afskiljande, efter ty i

text: 14 §

text: sägs, vare, der konkurs inträffar, emot borgenärerna utan verkan.

text: Egendom, som jemlikt

text: 14 §

text: blifvit för ena makens räkning från samfälda boet afskild, må ej utmätas för gäld, derför den makes giftorätt icke svarar, dock att, der egendom, hvaröfver hustrun egt råda, blifvit för mannens räkning afskild, den egendom må tillgripas för gäld, som i

text: 11 kap. 5 § giftermålsbalken

text: afses.

text: I öfrigt skall jemväl efter det boskilnad sökts hvad i

text: 11 kap. 7 § giftermålsbalken

text: finnes stadgadt ega tillämpning intill dess skifte sker; dock må ej för gäld, som i

text: 5 §

text: af samma kapitel sägs, utmätas annan egendom än den, hvaröfver hustrun egde råda vid den tid boskilnaden söktes.

text: Nu har boskilnad sökts: finnes lös egendom, som hustrun enskildt tillhört, ej i behåll eller är den pantsatt, och kan det ej antagas, att egendomen blifvit med hustruns bifall henne afhänd eller lemnad såsom pant; då ege hon vid konkurs rätt att såsom fordran bevaka värdet af hvad sålunda förskingrats och njute för den fordran betalningsrätt i samfälda boet och mannens enskilda egendom; svare dock med hvad henne i utdelning tillfaller såsom med annan enskild egendom.

text: I öfrigt njute ej make i konkurs betalningsrätt för vederlagsfordran.

text: Sedan boskillnad beviljad blivit, skall boet, så snart ske kan, skiftas i den ordning, som om delning av död mans kvarlåtenskap är i lag stadgad. Ej må skifte ske förr än all veterlig gäld, därför samfällda boet svarar, gulden blivit. Sker annorledes, svare makarne, en för bägge och bägge för en, för samma gäld. Har vid skifte egendom, varmed hustrun svarar för gäld, som avses i

text: 11 kap. 5 § giftermålsbalken

text: , tillagts mannen, vare han med den egendom för gälden ansvarig.

text: Då skifte ägt rum, låte makarne den över skiftet upprättade handling ingivas till den rätt, som boskillnadsmålet handlagt; och åligge det rätten att utan dröjsmål låta i Post- och Inrikes Tidningar samt ortstidning kungöra, att handlingen blivit till rätten inlämnad, med uppgift tillika om dagen då det skett. Varder ena makens egendom avträdd till konkurs efter ansökning, som gjorts inom tre månader från det skifteshandlingen till rätten ingavs, gånge skiftet, där det länt borgenärerna till förfång, på deras talan åter. Detsamma gäller, när ansökan om förordnande av god man enligt

text: ackordslagen (1970:847)

text: gjorts inom nämnda tid och konkurs följt på ansökan, som gjorts inom tre veckor från det att verkan av godmansförordnandet förföll eller, när förhandling om offentligt ackord följt, ackordsfrågan avgjordes. Kommer i stället offentligt ackord till stånd, går skiftet även åter på talan av borgenär, som omfattas av ackordet. Beträffande talan om återgång av skifte äga bestämmelserna i

text: konkurslagen (1921:225)

text: och

text: ackordslagen (1970:847)

text: om återvinningstalan motsvarande tillämpning.

text: Lag (1977:656).

text: Då boskilnad beviljad blifvit, vare all egendom, som, efter det ansökningen om boskilnad gjord är, ena maken genom arf, gåfva, testamente eller annorledes förvärfar, såsom enskild egendom ansedd. Hustrun vare ej pligtig att med sådan egendom ansvara för den gäld, som under äktenskapet derförut gjord är, utan så är att hon sjelf ådragit sig gälden i och för handel eller annan rörelse; som hon med mannens bifall idkat, eller gälden utgöres af böter eller skadestånd för brottslig gerning. För gäld, som afses i

text: 11 kap. 5 § giftermålsbalken

text: , vare hustrun efter vunnen boskilnad ansvarig allenast med egendom, hvaröfver hon egde råda vid den tid boskilnaden söktes.

text: Egendom, som, efter det boskilnadsansökning gjord är men innan den slutligen pröfvats, tillfaller hustrun, må, der hon det äskar, under särskild vård och förvaltning sättas, så ock af henne tillträdas mot borgen, som af rätten godkännes.

text: Hustru, som vunnit boskilnad, råde sitt gods sjelf.

text: Intill dess skifte sker behålle hvardera maken, der ej af ofvan gifna bestämmelser annat föranledes, förvaltningen af den egendom, hvaröfver maken egde råda vid den tid, då boskilnadsansökningen gjordes.

text: Ändå att boskilnad beviljad är, ege ej ena maken till den andra något bortgifva eller makarne sig emellan sluta annat aftal, än som med skifte af boet har samband.

text: All gäld, som ena maken gör efter det boskilnad blifvit sökt, varde, om boskilnad vinnes, såsom enskild gäld ansedd.

text: Makar vare, ändå att de vunnit boskilnad, pligtige att hvar efter sin förmåga bidraga till eget och barnens uppehälle.

text: I fråga om fullföljd av talan mot rättens avgörande i mål angående boskillnad gälle, där ej nedan i denna lag annat föreskrives, vad i

text: rättegångsbalken

text: är stadgat om fullföljd i tvistemål, som väckts vid underrätt.

text: Har underrätt annorledes än i sammanhang med prövning av boskillnadsansökning meddelat beslut angående fråga, som omförmäles i

text: 12 § andra stycket

text: eller 14 eller

text: 20 §

text: , skall, i händelse av missnöje med det beslut, särskild talan däremot föras.

text: Beslut i fråga, som i 10, 12, 14 eller

text: 20 §

text: avses, gånge utan hinder av förd klagan i verkställighet, där ej förbud däremot från hovrätten kommer.

text: Lag (1946:823).

text: I fråga om inlaga eller annan handling, som på grund av stadgande i denna lag skall ingivas till konkursdomaren, äge vad i

text: 33 kap. 3 § rättegångsbalken

text: är stadgat motsvarande tillämpning.

text: Lag (1950:31).

text: II. Särskilda bestämmelser om förfarandet vid boskilnad i sammanhang med konkurs.

text: Är makars bo till konkurs avträtt, och vill make i sammanhang med konkursen söka boskillnad, ingive sin ansökning inom den för bevakning av fordringar utsatta tid.

text: Sökes boskilnad, och vill make, att viss egendom, som maken påstår vara dess enskilda, ej skall gå i betalning för gäld, som i konkursen bevakas, eller att makens giftorätt eller någon del deraf skall för sådan gäld fredas, begäre undanskiftande inom tid, som nu är sagd, eller hafve sin talan härutinnan förlorat. Lag samma vare, der före konkursen boskilnad blifvit sökt men skifte ännu ej skett.

text: Ansökning om boskillnad, varom i denna paragraf är fråga, eller om undanskiftande skall ingivas i två exemplar; har den ingivits i allenast ett exemplar, besörje konkursdomaren avskrift av ansökningen, och gälde sökanden lösen för avskriften.

text: Lag (1921:233).

text: Ansökning, som i

text: 27 §

text: sägs, varde, sedan andra maken, och der ansökningen afser undanskiftande, jemväl borgenärerna, på sätt i

text: konkurslagen

text: om granskning af bevakade fordringsanspråk stadgas, erhållit tillfälle att i frågan sig yttra, efter lag af rätten bedömd, ändå att jäf deremot ej är gjordt.

text: Göres jäv mot ansökning om undanskiftande, skall rättens ombudsman, sedan han erhållit det ena exemplaret av jävsskriften, ofördröjligen till sökanden med posten översända avskrift av densamma, så ock meddelande om tid och ställe för det i

text: 108 § konkurslagen

text: omförmälda borgenärssammanträde.

text: Om handläggning vid rätten av mål, som i denna paragraf avses, och talans fullföljande i högre rätt gälle i tillämpliga delar vad i

text: 211 § konkurslagen

text: är stadgat.

text: Lag (1946:823).

text: Har make begärt undanskiftande, och vill maken, att detta skall gälla även i avseende å gäld, som bevakats efter utgången av den för bevakning av fordringar utsatta tid, göre yrkande därom i den ordning, som för framställande av jäv mot bevakning är i

text: konkurslagen

text: stadgad; och varde med det yrkande så förfaret, som om jäv är föreskrivet.

text: Lag (1921:233).

text: Ej må den omständighet, att make må äga undanskifta giftorätt eller någon del därav, hindra samfälld egendoms försäljning. Egendom, som ena maken påstår vara dess enskilda, må ej mot bestridande av den make säljas genom konkursförvaltarens försorg före utgången av den för bevakning av fordringar utsatta tid; sökes undanskiftande, må egendomen ej säljas, utan att den funnits skola gå i betalning för bevakad gäld, och må i sådant fall ej mera säljas än som erfordras för gäldens betalande.

text: Lag (1921:233).

text: Hvad ofvan är stadgadt i fråga om boskilnadsansöknings kungörande samt om boupptecknings upprättande och beedigande, så ock om förordnande af god man för hustru skall icke ega tillämpning, då boskilnad sökes i sammanhang med konkurs.


rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:title: Lag (1899:12 s.9) om verkställighet i visst fall av utländsk domstols beslut

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Der främmande stat genom aftal medgifver, att beslut, hvarigenom förpligtelse att gälda rättegångskostnad blifvit af svensk domstol ålagd kärande eller mellankommande part, som är medborgare i den främmande staten och der har sitt hemvist, må i den stat bringas till verkställighet, eger Konungen förordna, att beslut af domstol i den främmande staten må, i hvad det innefattar så beskaffad förpligtelse, här i riket verkställas.

text: Framställning om erhållande af verkställighet å utländsk domstols beslut, som i

text: 1 §

text: afses, göres hos kronofogdemyndigheten; och skall därvid företes den handling, hvarå framställningen grundas. Tillika skall antingen ingifvas bevis af myndighet i den främmande staten, att beslutet vunnit laga kraft, jämte, där fråga är om beslut af annan domstol än norsk, intyg att det bevis är af behörig myndighet utfärdadt, eller ock annorledes styrkas såväl att den handling, hvarå framställningen grundas är i behörig form utfärdad som att beslutet vunnit laga kraft.

text: Intyg, hvarom nyss är sagdt, skall vara utställdt af svensk beskickning eller konsul eller af chefen för justitieförvaltningen i den främmande staten.

text: Är någon af de i ärendet åberopade handlingarna affattad å annat främmande språk än det norska eller danska, varde öfversättning af den handling jämväl ingifven, hvilken öfversättning skall vara genom intyg af diplomtisk eller konsulär tjänsteman eller på annat sätt till riktigheten officiellt styrkt; dock att öfversättning ej erfordras af annan del utaf den handling, hvarå framställningen grundas, än den som innefattar själfva beslutet.

text: Lag (1981:776).

text: Kronofogdemyndigheten företage utan parternas hörande ärendet till pröfning. Är hvad i

text: 2 §

text: stadgas fullgjordt, förordne kronofogdemyndigheten, att beslutet må verkställas; och gånge det sedan i verket liksom svensk domstols laga kraft ägande dom, där ej af högre myndighet annorledes förordnas.

text: Skall enligt avtal med den främmande staten såsom rättegångskostnad anses kostnad för översättning och bestyrkande, som i

text: 2 § tredje stycket

text: avses, och har Konungen förordnat om tillämpning av avtalet, tillägge kronofogdemyndigheten sökanden, där han det begär, ersättning för sådan kostnad. Om verkställighet av vad kronofogdemyndigheten sålunda förordnat gälle vad i

text: första stycket

text: är stadgat om verkställighet av den utländska domstolens beslut. Lag (

text: Hvad i denna lag är stadgadt skall ej utgöra hinder för tillämpning af förordningen om verkställighet af domar och utslag, meddelade af domstol i konungariket Danmark, den 15 Juni 1861.


dcterms:title: Skrivelsen (1899:bih. 25) angående sättet för godkännande av föreningar angående gränserna för enskilda tillhöriga, å kronans mark belägna s.k. ströängar

rdfs:label: Landsbygdsdepartementet

text: Med förmälan, bland annat, att föreningar, som vid laga skiften inom Norrbottens läns lappmarker ingåtts emellan skiftesdelegarne och kronans ombud angående gränserna för de å kronans mark belägna spridda ängslägenheter eller så kallade ströängar, hvilka enligt särskilda nådiga bref finge tills vidare under hemman eller nybyggen bibehållas, dittills vunnit fastställelse på sätt, att föreningarne på grund af föreskriften i

text: 49 §

text: af nådiga skiftesstadgan den 9 November 1866 understälts Vår Befallningshafvandes i länet godkännande, hvilket äfven utan tidsutdrägt erhållits, men att Vår bemälde Befallningshafvande dåmera börjat att för godkännande öfverlemna dylika föreningar till Eder, Vårt och Rikets Kammarkollegium, eller till Eder, Vår Domänstyrelse, allt efter som ängarne vore belägna på kronans öfverloppsmark eller inom området för kronopark, hafva i en till Oss under år 1892 ingifven skrift Kommissionslandtmätarne Axel Orstadius senior, J. E. Sandström och Karl Ulfhjelm samt vice Kommsiiionslandtmätaren Hj. Grape framhållit, att, enligt deras mening, det för ernående af erforderlig skyndsamhet vid ett skiftes handläggning vore nödigt, att dylika föreningar finge, efter vederbörande kronoombuds tillstyrkan, af Vår Befallningshafvande fastställas; till stöd för hvilken mening anförts, bland annat, att ströängarne i de flesta fall vore omgifna af nära nog odugliga mossar, som för det allmänna ej hade något värde; att jordegarne egde obestridlig rätt till sjelfva ängarne, hvilkas afkastning tagits i beräkning vid skattläggningen af de fastigheter, till hvilka de hörde; att Vår Befallningshafvande vid utseende af allmänt ombud för bevakande af kronans rätt vid förrättningar af ifrågavarande slag vore i tillfälle att välja dertill fullt lämpliga personer, samt att vid sådant förhållande öfverlemnande till annan myndighet än Vår Befallningshafvande af frågan om godkännande af ifrågavarande föreningar vore desto mer olämpligt, som skada genom tidsutdrägt, ökad kostnad eller annorledes derigenom kunde förorsakas den enskilde jordegaren.

text: Öfver berörda framställning har Vår Landtmäteristyrelse afgifvit infordradt underdånigt utlåtande och dervid anfört, bland annat, att Styrelsen ansåge, att ifrågavarande föreningars pröfvande af annan myndighet än Vår Befallningshafvande kunde medföra onödigt uppehåll i skiftesförrättningarna; att Vår Befallningshafvande, som utsåge kronoombud och bäst vore i tillfälle att skaffa sig kännedom om lokala förhållanden, säkrast skulle kunna afgöra, huruvida en förening af ifrågavarande slag borde godkännas eller icke; men att Styrelsen emellertid i fråga om kronoparkerna hölle före, att, då dessas tillsyn och vård tillhörde Eder, Domänstyrelsen, I borden pröfva vid skiftesförrättningar träffande föreningar angående rågångarne för de inom kronoparks område befintliga ströängar.

text: Härefter hafven I, Kammarkollegium och Domänstyrelsen, till åtlydnad af Eder meddelad nådig föreskrift att, i anledning af förenämnda framställning, afgifva gemensamt underdånigt utlåtande, huruvida stadgande lämpligen borde meddelas, att frågor om fastställelse af förening angående gränserna för sådana ströängar, som i förevarande framställning afsåges, skulle, så vidt kronans rätt anginge, af Vår vederbörande Befallningshafvande pröfvas, inkommit med underdånigt yttrande af den 22 Mars 1898; och hafven I dervid anfört, bland annat, att den underdåniga framställningen visserligen syntes afse allenast de i Norrbottens län lappmarker belägna ströängar, men att, då förhållanden i omförmälda afseenden vore väsentligen enahanda inom Vesterbottens läns lappmarker, den föreliggande frågan borde pröfvas med hänsyn jemväl till ströängarne inom sistnämnda lön; att, äfven om den ströängarne omgifvande mark merendels till sin beskaffenhet vore af mindre värde, det dock för kronan icke vore likgiltigt, hvar gränserna för dessa ängar kunde anses vara befintliga; att denna fråga tvärtom vore i många fall af betydelse, såsom då stöäng vore belägen i närheten af eller invid kronans flottled eller inom mossmark, som för skogsbörd torrlades, i hvilka fall hvarje rubbning eller flyttning af enskilds egoområde inom kronopark kunde medföra olägenhet, intrång eller hinder af flera slag; att särskildt vid vattendragens stränder, der, enligt hvad Landtmäteristyrelsen uppgifvit, ängar genom rödjning och vattenuppdämning i många fall efter afvittringens slut utvidgats, intrång och hinder kunde befaras, och detta desto mer som, enligt hvad samma Styrelse upplyst, vid laga skiften vanligen så tillginge, att rågångarne omkring ströängar, oberoende af afvittringskartans ofta ofullständigt affattade egofigurer, utstakades och uppmättes på det sätt, som för egaren funnes lämpligast, och att derefter om samma rågångar träffades föreningar, hvilkas rätta innebörd gent emot kronan kunde antagas bäst bedömas af den myndighet, under hvilkens vård och förvaltning kronoparkerna stode och som hade att tillgå förvaltningspersonal i orterna; att med hänsyn härtill det icke syntes vara förenligt med statens skogsintresse, att frågor rörande fastställelse af gränserna för de å kronopart belägna ströängar undandroges den mera sakliga pröfning, som kunde komma dem till del hos Eder, Domänstyrelsen, desto mindre som något afsevärdt uppehåll i det laga skiftets fortgång derigenom ej behöfde befaras; men att deremot, då såsom öfverloppsmark i allmänhet bibehölles endast smärre områden, å hvilka, likasom å de i afvaktan på den allmänna afvittringens komplettering tills vidare tillkomna större öfverloppsmarker, några arbeten för torrläggning eller flottningsreglering ej kunde antagas förekomma, hinder icke förefunnes att meddela stadgande derom, att frågor om fastställelse af förening angående gränserna för vissa, å kronoöfverloppsmark belägna ströängar understäldes Vår Befallningshafvandes pröfning.

text: Vid föredragning af detta ärende hafve Vi, som funnit den underdåninga framställningen, så vidt den afser å kronopart belägna stöängar, icke till vidare yttrande föranleda, i enlighet med Eder, Kammarkollegii och Domänstyrelsens, hemställan, funnit godt förklara, att frågor om fastställelse af förening angående gränserna för sådana å kronoöfverloppsmark belägna ströängar, som vid afvittringen inom Vesterbottens och Norrbottens läns lappmarker blifvit, utan att från kronans mark genom uppdragna rågångar afskiljas, under hemman eller nybyggen tills vidare bibehållna, må, så vidt kronans rätt angår, af Vår vederbörande Befallningshafvande pröfvas, med rätt för den med Vår Befallningshafvandes beslut missnöjde att talan deremot fullfölja i den ordning, som för ekonomimål i allmänhet är stadgad.


dcterms:title: Resolution (1899:bih. 40 s.3) angående rättighet för anglikanska kyrkans prästerskap i allmänhet att med laga verkan förrätta vigsel här i riket

text: Kungl. Maj:t vill, i anledning av anglikanska (engelska episkopala) församlingens i Stockholm i underdånighet gjorda ansökning, varför Domkapitlet i Uppsala sig yttrat, medgiva, att den rätt, som genom Kungl. Maj:ts nådiga resolution den 12 maj 1892 tillerkänts präster skapet vid denna församling att under lagligen gälland evillkor och bestämmelser förrätta vigsel med laga verkan, må tillkomma anglikanska kyrkans prästerskap i allmänhet.


rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:title: Stadga (1900:63 s.25) med särskilda bestämmelser angående utdelning genom Svenska Akademien av pris från Nobelstiftelsen m.m.

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: § 1 Rätt att föreslå pristagare tillkommer ledamöter av svenska akademien och av andra med denna till sammansättning och uppgifter likartade akademier, institutioner och samfund, professorer i litteraturhistoria och i språk vid universitet och högskolor, tidigare litterära nobelpristagare samt ordförandena i författarorganisationer, som äro för sitt lands skönlitterära alstring representativa. Kungörelse (

text: § 2 Vid sitt Nobelinstitut, med hvilket ett större bibliotek hufvudsakligen i modern litteratur skall vara förenadt, anställer Akademien, förutom bibliotekarie och en eller flere amanuenser, i mån af behof litterärt bildade tjenstemän och biträden, dels ordinarie, dels extra ordinarie, som skola bereda prisfrågor, lemna redogörelser för nyligen utkomna litterära arbeten i utlandet samt verkställa nödiga öfversättningar af utländska skrifter.

text: Svenska Akademiens Nobelinstitut står under öfverinseende af en utaf Kongl. Maj:t förordnad inspektor och under närmaste ledning af den bland Akademiens ledamöter, hvilket hon dertill förordnar.

text: § 3 Afkastningen af särskild fond eger Akademien använda till att, i de ändamål testator ytterst afsett, främja sådan verksamhet inom litteraturen, som, vare sig den utöfvas i Sverige eller i utlandet, kan anses ega betydelse för odlingsarbetet särskildt å de områden, åt hvilka Akademien bör egna sin uppmärksamhet och omvårdnad.

text: § 4 Till det val af fullmägtige, som enligt grundstadgarne åligger Akademien, ega de af Akademiens ledamöter, som äro bosatta i landsorten, att om de ej personligen infinna sig, insända valsedlar.

text: När frågor, som gälla prisutdelning, reserverande af pris eller afsättande af reserverade medel till särskild fond, skola till afgörande företagas, äro de i landsorten boende ledamöter, som önska att i besluten deltaga, berättigade till reseersättning, hvars belopp bestämmes af Akademien.

text: § 5 Der i fall, då Akademien ej enligt grundstadgarne eger ensam bestämmanderätt, annan ersättning beslutas åt någon af Akademiens ledamöter än sådant godtgörelse för resa eller inställelse, hvarom förmäles här ofvan i § 4 och i grundstadgarnes § 16, skall beslutet underställas Kongl. Maj:ts pröfning och stadfästelse.


dcterms:title: Reglemente (1901:bih. 56 s.1) för August Abrahamsons stiftelse (upphävt genom regeringsbeslut 1991-09-12)

rdfs:comment: Upphävd genom regeringsbeslut 1991-09-12

sort: endast-tryckt

text: /Författningens text finns bara i tryckt version/

type: redaktionell


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

type: punkt

text: De nya bestämmelserna tillämpas inte mot någon som har satt den skadevållande elektriska strömmen i omlopp före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft, i fråga om

text: 15 a

text: och

text: 31 §§

text: den 1 januari 1995, och i övrigt den 1 januari 1996. De nya föreskrifterna skall, med det undantag som anges i 2, tillämpas även på koncessioner som har beviljats före ikraftträdandet. Därvid skall linjekoncession anses som nätkoncession för linje och områdeskoncession som nätkoncession för område.

text: Lag (1995:1140).

text: Beslut i ärenden som har prövats enligt

text: 2 § 7 mom.

text: i dess äldre lydelse får inte överklagas.

text: I ärenden där ansökan har gjorts före ikraftträdandet skall

text: 2 § 2

text: , 3, 6 och 7 mom. i dess äldre lydelse tillämpas.

text: Nätmyndigheten skall på anmälan av kommunen meddela förbud för en innehavare av nätkoncession att inom ett angivet område ansluta anläggningar för värmeförsörjning av en byggnad om byggnaden redan är ansluten till ett fjärrvärme- eller naturgasnät. Anmälan skall göras före utgången av juni 1996.

type: lista

text: Ett förbud gäller till utgången av år 1998.

text: Ett förbud gäller inte anläggningar i form av en värmepump.

text: På ansökan av innehavaren av en byggnad får nätmyndigheten meddela undantag från förbudet om värmeförsörjningen av byggnaden med större fördel kan tillgodoses med elenergi än med det för området gemensamma värmesystemet.

text: Lag (1995:1140).

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §, 2 § 1 mom

rpubl:andrar: ny 16 §

rpubl:andrar: ändr. 2 § 3 mom

rpubl:andrar: ändr. 2 § 1-6 mom, 3 § 1 mom

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ny 18 §

rpubl:andrar: upph. 14 §; ändr. 4, 5, 15 §§; nya 1 a, 5 a §§

rpubl:andrar: ändr. 2 § 6 mom

rpubl:andrar: nuvarande 1 a § betecknas 1 §, nuvarande 1 § betecknas 1 a §; ändr. nya 1 a §, 3 § 1 mom; ny 5 b §

rpubl:andrar: ändr. 2 § 7 mom

rpubl:andrar: upph. 1 a §

rpubl:andrar: upph. 17 §; ändr. 1 §, 2 § 1, 2, 4-8 mom, 15 §; ny 5 a § 5 mom

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 2 § 2 mom

rpubl:andrar: ändr. 2 § 4 mom

rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: ändr. 2 § 1, 7-9 mom, 3, 4 §§, 5 § 1 mom

rpubl:andrar: ändr. 2 § 2 mom, 5 b § 1, 3 mom

rpubl:andrar: ändr. 2 § 4, 7 mom

rpubl:andrar: upph. 2 § 9 mom; nuvarande 16, 18 §§ betecknas 33, 34 §§; ändr. 2 § 6 mom andra stycket, 15 §, de nya 33, 34 §§; nya 16-32 §§

rpubl:andrar: ändr. 19, 31 §§

rpubl:andrar: ändr. 4, 7, 8, 11 §§; nya 4 a, 4 b §§

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1993:711

rpubl:andrar: ändr. 31 §, övergångsbest. till 1994:617

rpubl:andrar: ändr. 1 p övergångsbest. till 1994:1801; ny 4 p övergångsbest. till 1994:1801

rpubl:andrar: omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

text: I ärenden där nätmyndigheten meddelat beslut före den 1 maj 1996 tillämpas

text: 31 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: nuvarande 2 § 11, 12 mom betecknas 2 § 12, 13 mom; ändr. 21, 25, 31 §§; ny 2 § 11 mom

rpubl:andrar: ändr. 33 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

text: De äldre föreskrifterna i

text: andra stycket

text: tillämpas i de fall en elkonsument har debiterats kostnader enligt

text: första stycket

text: före lagens ikraftträdande.

rpubl:andrar: ändr. 2 § 10 mom

dcterms:identifier: SFS 1902:71 s.1 i lydelse enligt SFS 1997:346

dcterms:title: Lag (1902:71 s.1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar

rdfs:label: Närings- och handelsdepartementet

text: Med

kind: term

text: elektrisk anläggning

text: förstås i denna lag anläggning med däri ingående särskilda föremål för produktion, upplagring, omformning, överföring, distribution eller nyttjande av elektrisk ström.

text: Ha olika delar av samma elektriska anläggning skilda innehavare, anses varje sådan del som en särskild anläggning.

text: Elektriska anläggningar indelas med hänsyn till farlighetsgraden i starkströmsanläggningar och svagströmsanläggningar. Närmare bestämmelser härom meddelas av regeringen.

text: Med

text: nätverksamhet

text: avses att ställa elektriska starkströmsledningar till förfogande för överföring av ström. Till nätverksamhet hör också projektering, byggande och underhåll av ledningarna, ställverk och transformatorer, anslutning av elektriska anläggningar, mätning av överförd effekt och energi samt annan verksamhet som behövs för att överföra ström på det elektriska nätet.

text: Med

text: anslutning av elektriska anläggningar

text: avses också återinkoppling av befintlig anläggning och höjning av avtalad effekt i inmatnings- eller uttagspunkt.

text: Regeringen skall utse en myndighet (

text: nätmyndigheten

text: ) som skall handlägga de frågor som anges i denna lag.

text: Lag (1994:617).

text: 1 a § har upphävts genom lag (1973:1147).

type: upphavd

text: 1 mom. Elektriska starkströmsledningar får inte dras fram eller begagnas utan tillstånd (

text: nätkoncession

text: ) av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av nätmyndigheten. En ansökan om nätkoncession som avser en utlandsförbindelse skall dock prövas av regeringen. Till en lednings framdragande räknas inte bara själva byggandet av ledningen utan också schaktning, skogsavverkning eller liknande åtgärder för att bereda plats för ledningen.

text: En koncession skall avse en ledning med i huvudsak bestämd sträckning (

text: nätkoncession för linje

text: ) eller ett ledningsnät inom ett visst område (

text: nätkoncession för område

text: ). I ett beslut om nätkoncession för område skall anges en för ledningsnätet högsta tillåtna spänning.

text: En transformator- eller kopplingsstation som är avsedd för en spänning av 40 kilovolt eller däröver och som skall anslutas till en eller flera nya ledningar får inte börja byggas förrän nätkoncession har meddelats för framdragande av minst en ny ledning eller medgivande har lämnats enligt 8 mom. för sådant framdragande.

text: Regeringen får föreskriva undantag från bestämmelserna i första och

text: tredje styckena

text: i fråga om vissa slag av ledningar eller stationer eller i fråga om ledningar eller stationer inom vissa områden. En sådan föreskrift får dock inte avse utlandsförbindelser.

text: Lag (1994:617).

text: 2 mom. Nätkoncession får meddelas endast om anläggningen är lämplig från allmän synpunkt.

text: Nätkoncession för linje får endast om det finns särskilda skäl meddelas för ledning som är avsedd för spänning som inte överstiger högsta tillåtna spänning för de områden med nätkoncession som berörs av ledningen.

text: Nätkoncession för område får bara meddelas om området utgör en med hänsyn till nätverksamheten lämplig enhet. Nätkoncession får inte meddelas för ett område som helt eller delvis sammanfaller med ett annat koncessionsområde.

text: Nätkoncession som avser en utlandsförbindelse får inte meddelas om förbindelsen allvarligt skulle försämra möjligheterna att långsiktigt upprätthålla elförsörjningen i landet.

text: Nätkoncession får endast beviljas den som från allmän synpunkt är lämplig att utöva nätverksamhet. Nätkoncession för område får endast beviljas den som dessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet inom det begärda området.

text: Nätkoncession får inte strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras.

text: Vid prövning av frågor om meddelande av nätkoncession skall lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m. m. tillämpas.

text: Nätkoncession får inte överlåtas utan tillstånd av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av nätmyndigheten. Vid prövning av ansökan om överlåtelse av nätkoncession skall femte stycket tillämpas. Lag (1995:1139).

text: 3 mom. Nätkoncession ges för bestämd tid, längst 40 år.

text: En nätkoncession skall förenas med de villkor som behövs för att skydda allmänna intressen och enskild rätt samt med de villkor för anläggningens utförande och nyttjande som behövs av säkerhetsskäl eller som annars behövs från allmän synpunkt. Lag (1994:617).

text: 4 mom. Den som har nätkoncession för linje är skyldig att på skäliga villkor ansluta en anläggning till ledningen.

text: Om det finns särskilda skäl kan nätmyndigheten besluta att den som har nätkoncession för linje inte behöver ansluta en anläggning till ledningen.

text: Den som har nätkoncession för område är skyldig att på skäliga villkor ansluta en anläggning inom området till ledningsnätet.

text: Om det finns särskilda skäl kan nätmyndigheten besluta att den som har nätkoncession för område inte behöver ansluta en anläggning till ledningsnätet.

text: Vill någon ansluta en anläggning till en ledning som omfattas av en nätkoncession för linje i stället för till ett ledningsnät som omfattas av en nätkoncession för område, får den som har nätkoncessionen för linje göra anslutningen endast efter medgivande av den som har nätkoncession för området eller efter tillstånd av nätmyndigheten.

text: Den som har nätkoncession är skyldig att på skäliga villkor överföra ström åt annan.

text: Innehavare av nätkoncession är skyldig att utföra mätning av överförd ström samt att rapportera resultaten av dessa mätningar i enlighet med de närmare föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten meddelar. Föreskrifter om kostnader för mätning finns i 2 § 10 mom.

text: Frågor om koncessionshavarens skyldigheter enligt detta moment prövas av nätmyndigheten. Lag (1995:1139).

text: 5 mom. Gränserna för en nätkoncession för område får ändras av nätmyndigheten, om det behövs för en ändamålsenlig nätverksamhet och det kan ske utan synnerlig olägenhet för koncessionshavaren. Lag (1994:617).

text: 6 mom. Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen utövas av nätmyndigheten. Tillsynen omfattar dock inte frågor om elsäkerhet. Nätmyndigheten utövar också tillsynen över efterlevnaden av

text: 1 § lagen (1994:618)

text: om handel med el, m. m.

text: Nätmyndigheten får meddela de förelägganden som behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter och villkor som omfattas av tillsynen.

text: Ett föreläggande får förenas med vite.

text: En nätkoncession får helt eller delvis återkallas om koncessionshavaren i väsentlig mån åsidosätter sina skyldigheter enligt 4 mom. eller 7 mom. eller

text: 1 § lagen (1994:618)

text: om handel med el, m. m. eller enligt villkor i nätkoncessionen eller om han under tre år i följd inte har haft ledningen eller ledningsnätet i bruk.

text: Frågor om återkallelse av nätkoncession prövas av nätmyndigheten. Lag (1995:1139).

text: 7 mom. Nätverksamhet skall ekonomiskt redovisas skilt från annan verksamhet. Vid redovisning av nätverksamhet som grundas på nätkoncession för område skall varje område redovisas för sig om inte nätmyndigheten på koncessionshavarens begäran beviljar undantag. Sådant undantag skall beviljas om berörda områden ligger geografiskt nära varandra och sammantagna utgör en för nätverksamhet lämplig enhet. Ett beviljat undantag är för sin giltighet beroende av att en enhetlig nättariff tillämpas för samtliga områden som omfattas av undantaget. När koncessionstiden för något av de områden som omfattas av det beviljade undantaget löper ut, skall nätmyndigheten pröva om undantaget skall bestå. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela ytterligare föreskrifter om redovisning av nätverksamhet.

text: Revisor hos den som bedriver nätverksamhet skall särskilt granska redovisningen av nätverksamheten. Revisorn skall årligen i ett särskilt intyg avge ett utlåtande i frågan om redovisningen av nätverksamheten skett enligt gällande bestämmelser. Intyget skall av revisorn ges in till nätmyndigheten. Regeringen får meddela föreskrifter om revision av nätverksamhet.

text: Avgifter och övriga villkor för överföring av ström och anslutning till ledning (

text: nättariffer

text: ) skall vara skäliga och utformade på sakliga grunder. Nättariffer för område, utom engångsavgift för anslutning, får dock inte utformas med hänsyn till var inom området en anslutning är belägen. På en ledning som omfattas av en nätkoncession för linje och där spänningen understiger 220 kilovolt (

text: regionledning

text: ) får inte nättariffen, utom engångsavgift för anslutning, på varje spänningsnivå, utformas med hänsyn till var en uttagspunkt är belägen i förhållande till ledningens anslutning till annan koncessionshavares ledning som omfattas av nätkoncession för linje. Tillstånd till avvikelse från vad som anges i föregående mening meddelas i enlighet med vad som anges i 9 mom. Nättariffer för överföring av ström skall utformas så, att betald avgift för en anslutning ger rätt att använda det elektriska nätet inom landet, med undantag för utlandsförbindelserna.

text: Vid bedömning av en nättariffs skälighet skall särskilt beaktas konsumentintresset. Hänsyn skall dessutom tas till kravet på en rimlig avkastning i nätverksamheten. Vid skälighetsbedömningen skall nättariffen för varje koncessionsområde bedömas för sig. Om nätmyndigheten enligt första stycket har medgivit att flera nätkoncessioner för område får redovisas samlat, skall dock dessa vid skälighetsbedömningen anses utgöra ett område.

text: koncessionshavarens kostnader för att ha samtliga sina regionledningar inom samma region anslutna till annan koncessionshavares ledning bedömas samlat,

text: koncessionshavarens kostnader för nedtransformering bedömas samlat för hela landet inom varje normalt spänningsintervall när lika många nedtransformeringar utförts för att nå detta spänningsintervall,

text: koncessionshavarens övriga kostnader bedömas samlat inom varje normalt spänningsintervall för koncessionshavarens samtliga regionledningar i hela landet.

text: Vid skälighetsbedömningen av nättariffen för en regionledning skall

text: Vid skälighetsbedömningen av nättariffen för en ledning med en spänning om 220 kilovolt eller däröver skall alla kostnader på koncessionshavarens samtliga ledningar i landet med undantag för utlandsförbindelserna bedömas samlat, dock att tariffen får utformas med hänsyn till var på koncessionshavarens ledningsnät en anslutningspunkt är belägen.

text: Den som har nätkoncession skall på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om nättariffer och övriga villkor för överföring eller anslutning. Vid begäran om ny anslutning skall uppgiften om villkoren lämnas inom skälig tid. Den skriftliga uppgiften skall innehålla en upplysning om möjligheten att hos nätmyndigheten begära prövning enligt 4 mom. sista stycket.

text: Frågor om koncessionshavarens skyldigheter enligt första och sjunde styckena prövas av nätmyndigheten. Lag (1995:1139).

text: 8 mom. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får, om det finns särskilda skäl, medge att en elektrisk starkströmsledning får dras fram redan innan behövlig nätkoncession har meddelats eller att en transformator- eller kopplingsstation får byggas utan hinder av bestämmelsen i 1 mom. tredje stycket. När ledningen är färdig att tas i bruk får, i den ordning som regeringen föreskriver, tillstånd lämnas att tills vidare under tre år begagna ledningen i avvaktan på att koncessionsansökningen slutligt prövats. Lag (1994:617).

text: 9 mom. Nättariffen för en enskild elkonsument, vars anläggning är ansluten till en regionledning, skall, om nätmyndigheten meddelat tillstånd till det, utformas med hänsyn till var på regionledningen elkonsumentens uttagspunkt är belägen.

text: På ansökan av koncessionshavaren eller berörd elkonsument skall nätmyndigheten meddela tillstånd om den berörda uttagspunkten fanns den 1 juli 1995 och ett avtal, innebärande att priset för överföringen av el baseras bland annat på uttagspunktens belägenhet, tillämpades den 1 juli 1995.

text: Tillstånd skall gälla från viss dag samt meddelas för bestämd tid, högst trettio år.

text: Om tillstånd meddelats skall, vid fastställande av nättariff för elkonsumenten, uttagspunktens belägenhet beaktas i samma utsträckning som i det avtal som nämns i andra stycket.

text: Om uttagspunktens läge ändras eller avses bli ändrad eller om den avtalade effekten i uttagspunkten höjs eller avses bli höjd, skall koncessionshavaren anmäla detta till nätmyndigheten. När en sådan anmälan har gjorts skall nätmyndigheten pröva i vilken utsträckning och under vilken tid det tidigare meddelade tillståndet skäligen skall bestå. Lag (1995:1138).

text: 10 mom. Kostnaden för en mätare med tillhörande insamlingsutrustning och för dess installation i uttagspunkten hos en elkonsument skall av nätkoncessionshavaren debiteras elkonsumenten. Elkonsumenter vars konsumtion mäts genom direktmätning får dock inte debiteras mer än 2 500 kronor.

text: En elkonsument som är lågspänningskund och vars konsumtion inte mäts genom direktmätning har vid flyttning rätt att av nätkoncessionshavaren få tillbaka den del av erlagd kostnad som motsvarar värdet av mätaren med tillhörande insamlingsutrustning med beaktande av dess återstående tekniska livslängd. Belopp under 1 000 kronor behöver dock inte återbetalas till elkonsumenten.

text: En elkonsument vars elförbrukning mäts på annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 2 § 4 mom. sjunde stycket skall debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av mätresultaten.

text: Andra kostnader för mätning än de som nämns i första och tredje styckena får inte debiteras enskilda elkonsumenter.

text: Första-tredje styckena gäller inte elkonsumenter som köper sin el från innehavaren av leveranskoncession enligt

text: 6 § lagen (1994:618)

text: om handel med el, m.m.

text: Frågor om nätkoncessionshavarens skyldigheter enligt detta moment prövas av nätmyndigheten. Lag (1997:346).

text: 11 mom. Kostnaden för en mätare med tillhörande insamlingsutrustning och för dess installation i inmatningspunkten hos en elproducent skall av nätkoncessionshavaren debiteras elproducenten.

text: Frågor om nätkoncessionshavarens skyldigheter enligt detta moment prövas av nätmyndigheten. Lag (1996:507).

text: 12 mom. Innehavare av elproduktionsanläggning som kan leverera en effekt om högst l 500 kilowatt skall för inmatning av el inte erlägga annan del av nättariffen än engångsavgift för anslutning, avgift för mätare med tillhörande insamlingsutrustning och för dess installation i inmatningspunkten samt årlig avgift för mätning och rapportering. Lag (1995:1138).

text: 13 mom. Innehavare av en elproduktionsanläggning har rätt till ersättning av den koncessionshavare till vars ledningsnät anläggningen är ansluten. Ersättningen skall motsvara

text: värdet av den reduktion av koncessionshavarens avgifter för att ha sitt ledningsnät anslutet till annan koncessionshavares ledningsnät som blir möjlig genom att anläggningen är ansluten till ledningsnätet.

text: l. värdet av den minskning av energiförluster som inmatning av el från anläggningen medför i koncessionshavarens ledningsnät, och

text: Regeringen får meddela närmare föreskrifter om beräkningen av ersättningen enligt första stycket.

text: Frågor om ersättning enligt detta moment prövas av nätmyndigheten. Lag (1995:1138).

text: 1 mom. Upphör en nätkoncession att gälla, är den som senast haft koncessionen skyldig att ta bort ledningen med tillhörande anläggningar och vidta andra åtgärder för återställning, om detta behövs från allmän eller enskild synpunkt.

text: Frågan om skyldighet att vidta sådana åtgärder prövas av nätmyndigheten. Prövningen skall ske i samband med att koncessionen upphör.

text: Om den som har haft nätkoncessionen inte iakttar vad som har ålagts honom, får nätmyndigheten vid vite förelägga honom att fullgöra sina skyldigheter.

text: Lag (1994:617).

text: 2 mom. Har en elektrisk starkströmsledning dragits fram utan nätkoncession, där detta behövs, får nätmyndigheten förelägga ledningens innehavare att ta bort ledningen med tillhörande anläggningar och vidta andra åtgärder för återställning, om detta behövs från allmän eller enskild synpunkt.

text: Föreläggandet får förenas med vite. Lag (1994:617).

text: 3 mom. Om annans mark behöver tas i anspråk för sådana återställningsåtgärder som avses i 1 eller 2 mom., får nätmyndigheten besluta att tillträde till marken skall lämnas under viss tid.

text: Återställningsåtgärderna skall utföras så, att minsta skada och intrång vållas. Byggnader får uppföras eller vägar byggas endast om markens ägare och den som har nyttjanderätt eller servitut avseende marken samtyckt till det eller nätmyndigheten lämnat tillstånd till åtgärden. Tillstånd får lämnas endast om åtgärden är oundgängligen nödvändig för att återställningsåtgärderna skall kunna vidtas.

text: Föranleder återställningsåtgärderna skada eller intrång, skall ersättning härför utgå. Talan om ersättning väcks vid den fastighetsdomstol inom vars område marken eller större delen därav ligger. Lag (1994:617).

text: 4 mom. har upphävts genom lag (1982:487).

text: 5 mom. har upphävts genom lag (1982:487).

text: För skada orsakad genom inverkan av elektrisk ström från anläggning, som har egen generator eller transformator, ansvare anläggningens innehavare. Har skada timat genom inverkan av elektrisk ström från anläggning, som icke har egen generator eller transformator, svare innehavaren av den anläggning, från vilken strömmen tillförts förstnämnda anläggning.

text: Har skadan tillkommit genom händelse av högre hand, vare anläggningens innehavare ej ansvarig för skadan, där han icke kunnat genom iakttagande av föreskrivna skyddsåtgärder avvända densamma.

text: Vad i

text: första stycket

text: sägs gäller ej skada som uppkommit inom byggnad genom inverkan av ström, vilken med en spänning av högst tvåhundrafemtio volt mellan en ledare och jord eller vid icke direkt jordat system mellan två ledare tillförts förbrukningsanläggning för starkström.

text: Med generator eller transformator avses i denna paragraf icke apparat, som alstrar ofarlig elektrisk ström för användning i telegraf-, telefon- eller annan dylik anläggning.

text: Skyldighet att betala skadestånd för skada genom inverkan av elektrisk ström kan dessutom föreligga enligt

text: 4 a §

text: Lag (1992:668).

text: 4-a § Den som innehar en elektrisk anläggning med egen generator eller transformator är, om inte annat följer av

text: 4 b §

text: , skyldig att betala skadestånd för skada som har orsakats av en säkerhetsbrist i elektrisk ström som har satts i omlopp från anläggningen. Med säkerhetsbrist avses att den elektriska strömmen inte är så säker som skäligen kan förväntas.

text: personskada, och

text: sakskada på egendom som till sin typ vanligen är avsedd för enskilt ändamål, om den skadelidande vid tiden för skadan använde egendomen huvudsakligen för sådant ändamål.

text: Skadeståndsskyldigheten gäller för

text: Avtalsvillkor som inskränker skadeståndsskyldigheten är utan verkan.

text: Lag (1992:668).

text: visar att han inte har satt den elektriska strömmen i omlopp i en näringsverksamhet,

text: gör sannolikt att säkerhetsbristen inte fanns när han satte den elektriska strömmen i omlopp,

text: visar att säkerhetsbristen beror på att den elektriska strömmen måste stämma överens med tvingande föreskrifter som har meddelats av en myndighet, eller

text: visar att det på grundval av det vetenskapliga och tekniska vetandet vid den tidpunkt då han satte den elektriska strömmen i omlopp inte var möjligt att upptäcka säkerhetsbristen.

text: Lag (1992:668).

text: Skadeståndsskyldig enligt

text: 4 a §

text: är inte den som

text: 1 mom. Kan elektrisk anläggning genom inverkan på redan befintlig dylik anläggning vålla skada å person eller egendom eller störning i driften, svarar innehavaren av förstnämnda anläggning för erforderliga åtgärder vid denna för att förebygga sådan skada eller störning.

text: Innehavare av starkströmsanläggning, i vilken vid enfasigt fel kan uppkomma jordslutningsström med större styrka än 500 ampere, vare ock pliktig att, så snart han vunnit kännedom om senare tillkommen anläggning för svagström eller för starkström med en spänning av högst 1 000 volt, räknat såsom angives i

text: 4 § tredje stycket

text: , vidtaga erforderliga åtgärder vid sin anläggning för att förebygga att denna genom inverkan på den andra anläggningen medelst induktion eller förhöjda markpotentialer vållar skada å person eller egendom eller annan störning än ljudstörning.

text: Ändras anläggning i fråga om läge, utförande eller drift så, att ökad risk uppkommer för skada eller störning, skall i fråga om skyldighet att svara för skyddsåtgärd som föranledes av den ökade risken anses som om ny anläggning tillkommit.

text: Anläggning skall anses ha tillkommit då den togs i bruk. Är anläggning i olika delar att anse som tillkommen vid skilda tidpunkter, skall varje sådan del anses som en särskild anläggning.

text: Lag (1982:487).

text: 2 mom. Kan i fall, som avses i 1 mom., erforderligt skydd med bättre verkan eller till lägre kostnad vinnas genom åtgärd vid annan elektrisk anläggning än den vars innehavare enligt 1 mom. är skyldig att svara för åtgärden, ankommer det på dess innehavare att efter överenskommelse eller rättens förordnande utföra åtgärden.

text: Innehavaren äger, i den mån åtgärden ej är till båtnad för hans anläggning genom minskning av utgifter för dess underhåll och drift eller annan stadigvarande förbättring av driften, att av den som enligt 1 mom. är skyldig att vidtaga skyddsåtgärder njuta ersättning för utgifter vilka varit nödvändiga.

text: Har i fall, som avses i 1 mom. andra stycket, innehavaren av den senare tillkomna anläggningen genom bristande planläggning av anläggningens utförande eller på annat sätt föranlett att kostnaden för skyddsåtgärd blivit väsentligt högre än nödvändigt, svarar han för merkostnaden. Lag (1970:905).

text: 1 mom. Innehavare av elektrisk ledning, som dragits fram inom område för befintlig allmän väg, till farväg nyttjad enskild väg, järnväg, spårväg eller kanal eller annan sådan vatten

text: trafikled

text: (trafikled), är skyldig att vid ändring av trafikleden vidtaga de åtgärder beträffande ledningen som behövas för att ändringen av trafikleden skall kunna genomföras. Kostnaden för sådan åtgärd åvilar ledningens innehavare, om ej annat följer av 2 mom.

text: Lag (1970:905).

text: 2 mom. Är syftet med ledningen att överföra kraft för belysning av allmän väg, skall väghållaren ersätta ledningens innehavare hans kostnad för åtgärd, som avses i 1 mom. Tjänar ledningen även annat ändamål, skall ersättningen bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna.

text: Har i fall, som avses i 1 mom., åtgärd vidtagits beträffande ledning, där denna korsar trafikled, skall den under vars förvaltning trafikleden står ersätta ledningens innehavare kostnaden för sådan åtgärd, som ej avser flyttning av stolpe, stag eller liknande anordning inom trafikledens område. Lag (1970:905).

text: 3 mom. Föranleder ledning, som dragits fram inom område för befintlig trafikled, ökade kostnader för trafikledens underhåll, skall ledningens innehavare ersätta kostnadsökningen. Lag (1970:905).

text: 4 mom. Kan arbete med ledning inom område för annan trafikled än allmän väg inverka på trafiksäkerheten eller medför det större ingrepp i trafikleden, skall det utföras efter anvisningar av den som förvaltar trafikleden eller genom hans försorg. Kostnaden för arbetet åvilar dock ledningens innehavare, om ej annat följer av 2 mom.

text: I fråga om arbete med ledning inom område för allmän väg gälla särskilda bestämmelser. Lag (1970:905).

text: 5 mom. Innehavare av starkströmsledning inom område för järnväg skall ersätta den kostnad och skada som kan komma att tillskyndas järnvägsföretaget genom framdragande, begagnande eller underhåll av ledningen. Lag (1975:68).

text: 1 mom. Har elektrisk ledning efter expropriation dragits fram i eller över allmän plats eller vattendrag inom område, för vilket finns en detaljplan, eller inom fastställt hamnområde och visar det sig att ledningen hindrar eller varaktigt försvårar samfärdsel på egendomen eller hindrar någon för samhället nödvändig anläggning eller utgör hinder för egendomens underhåll eller eljest för behövliga arbeten på egendomen eller är synnerligen vanprydande, skall ledningen på bekostnad av dess innehavare ändras, flyttas eller borttagas, i den mån det behövs för hindrets eller olägenhetens undanröjande.

text: Har i annat fall än som avses i

text: första stycket

text: nyttjanderätt eller servitutsrätt upplåtits genom expropriation för framdragande av ledning, och medför ledningen på grund av ändrade förhållanden betydande olägenhet för fastigheten, är ledningens innehavare skyldig att på sin bekostnad ändra eller flytta ledningen, i den mån det behövs för olägenhetens undanröjande och det kan ske utan synnerligt men för ledningen.

text: Tvist i fråga som avses i första eller

text: andra stycket

text: prövas av fastighetsdomstol.

text: Lag (1987:142).

text: 2 mom. Vill ägare av fastighet, där elektrisk ledning är framdragen efter expropriation, för undanröjande av därmed förenad olägenhet för fastigheten på egen bekostnad få ledningen ändrad eller flyttad, kan länsstyrelsen, i den mån det prövas skäligt med hänsyn till å ena sidan nämnda olägenhet och å andra sidan sådant men för ledningen som följer av ändringen eller flyttningen, giva fastighetsägaren rätt att själv utföra erforderlig ändring eller flyttning, om sådan åtgärd ej utföres av ledningens innehavare inom viss, av länsstyrelsen förelagd tid. Fastighetsägaren är i sådant fall skyldig att ersätta uppkommande men för ledningen. Har ledningens innehavare utfört ändringen eller flyttningen, skall fastighetsägaren ersätta även kostnaden för sådan åtgärd. Kunna parterna ej enas om ersättningen, bestämmes den av fastighetsdomstol. Lag (1972:721).

text: 3 mom. Upphör egendom att vara allmän plats eller vattendrag inom område, för vilket finns en detaljplan, eller inom fastställt hamnområde, gäller ej längre sådan rätt att ha ledning framdragen där som förut förvärvats genom expropriation. Lag (1987:142).

text: Har elektrisk anläggning skadats eller dess drift störts genom inverkan av elektrisk ström från annan dylik anläggning, vare sistnämnda anläggnings innehavare från ersättningsskyldighet fri, där icke han underlåtit vidtaga de skyddsåtgärder som jämlikt

text: 5 §

text: på honom ankommit eller eljest skadan eller störningen föranletts av vårdslöshet vid anläggningens utförande eller skötsel; uppkommer skada eller störning å den anläggning, från vilken strömmen utgått, och föranleddes skadan eller störningen av vårdslöshet vid den andra anläggningens utförande eller skötsel, vare denna anläggnings innehavare pliktig att ersätta skadan eller förlusten.

text: Finnes vårdslöshet hava förelupit vid båda anläggningarnas utförande eller skötsel, äge rätten, med avseende å beskaffenheten av de å ömse sidor begångna fel, bestämma, till huru stort belopp skadan eller förlusten skall drabba vardera sidan.

text: Lag (1958:429).

text: Från ersättningsskyldighet, som i

text: 4 §

text: sägs, vare elektrisk anläggnings innehavare fri, där den, som skadan led, genom överträdelse av gällande föreskrifter eller annan grov vårdslöshet själv vållade skadan, eller skadan var föranledd genom hans uraktlåtenhet att fullgöra honom jämlikt åtagande eller av annan grund åliggande skyldigheter emot den elektriska anläggningens ägare eller innehavare. I fråga om personskada gäller dock

text: 6 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207)

text: Var ägaren av skadad egendom jämlikt åtagande eller av annan grund pliktig att vidkännas den från anläggningen härrörande faran för skada å egendom, vare ändock till ersättning berättigad, där skadan föranleddes av vårdslöshet vid anläggningens utförande eller skötsel.

text: Skadestånd enligt

text: 4 a §

text: jämkas efter vad som är skäligt, om vållande på den skadelidandes sida har medverkat till skadan.

text: Lag (1992:1138).

text: I fråga om bestämmande av ersättning för skada enligt 4 eller

text: 4 a §

text: tillämpas

text: 5 kap.

text: skadeståndslagen (1972:207)

text: När ersättning för sakskada bestäms enligt

text: 4 a §

text: avräknas ett belopp om 3 500 kronor.

text: Lag (1992:668).

text: Har innehavare av elektrisk anläggning nödgats utgiva ersättning för skada, som orsakats genom inverkan av en medelst induktion eller överledning eller eljest på ej åsyftat sätt från annan anläggning inkommen elektrisk ström, och var skadan vållad genom vårdslöshet vid den sistnämnda anläggningens utförande eller skötsel, äge den, som fått utgiva ersättningen, att av den senare anläggningens innehavare söka åter vad han sålunda fått utgiva. Finnes sådan vårdslöshet, som nyss sagts, hava förelupit jämväl vid den förstnämnda anläggningen, äge rätten, med avseende å beskaffenheten av de å ömse sidor begångna fel, bestämma, till huru stort belopp ersättningen skall av vardera sidan slutligen gäldas. Ligger dylik vårdslöshet ej någondera sidan till last, skola båda anläggningarnas innehavare sig emellan taga del i ersättningens gäldande, såsom om de gemensamt vållat skadan; dock att i ty fall ansvarighet icke åligger innehavare av telegraf-, telefon- eller annan dylik i och för sig ofarlig anläggning.

text: Har skada, som i denna lag avses, föranletts därav, att, efter det elektrisk anläggnings utförande påbörjades, utan innehavarens samtycke vidtagits åtgärd, som i väsentlig mån ökat faran för skadas åstadkommande genom den elektriska strömmens inverkan, vare den, som vidtagit sådan åtgärd, där han insett eller bort inse faran, anläggningens innehavare ansvarig för den skada, som sålunda uppkommit.

text: Lag (1958:429).

text: Elektrisk anläggnings ägare, som åt annan överlåter nyttjanderätten till anläggningen, vare för skada, som därefter inträffar, ansvarig enligt

text: 9 §§

text: lika som anläggningens innehavare, dock ej med annan egendom än anläggningen och vad därtill hörer samt under nyttjanderätten inbegripes; och må ägaren söka sitt åter av anläggningens innehavare.

text: Talan mot elektrisk anläggnings ägare eller innehavare om skadestånd enligt 4 eller

text: 6 §

text: skall väckas inom två år från det skadan timade.

text: Den som vill ha ersättning enligt

text: 4 a §

text: skall väcka talan inom tre år från det han fick eller borde ha fått kännedom om att fordringen kunde göras gällande.

text: Talan mot ersättning enligt

text: 4 a §

text: måste dock väckas inom tio år från det att den som påstås vara skadeståndsskyldig satte den elektriska strömmen i omlopp.

text: Den som inte väcker talan i tid har inte rätt till ersättning.

text: Lag (1992:668).

text: Vad elektrisk anläggnings ägare eller innehavare utgivit enligt

text: 10 §§

text: äge han, där ej annat av

text: 9 §

text: föranledes, söka åter av den, som skadan vållat.

text: Utgöres den elektriska anläggningen av inrättning för befordran av gods eller är den för sådan inrättnings behov avsedd, skall vad ovan är stadgat rörande ersättningsskyldighet för skada icke äga tillämpning i fråga om egendom, som blivit av inrättningens förvaltning eller betjäning för befordran emottagen.

text: 14 § har upphävts genom lag (1970:905).

text: Regeringen eller den eller de myndigheter som regeringen bestämmer får, i den mån det behövs från elsäkerhetssynpunkt eller av hänsyn till driftsäkerheten hos det nationella elsystemet, meddela föreskrifter om kontroll, provning eller besiktning samt andra föreskrifter som angår elektriska anläggningar, anordningar avsedda att anslutas till sådana anläggningar, elektrisk materiel eller elektriska installationer.

text: Lag (1994:617).

text: Den myndighet regeringen utser skall ha systemansvaret för elektrisk ström.

text: Med systemansvar för elektrisk ström avses det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av ström.

text: Enligt vad regeringen närmare föreskriver får den systemansvariga myndigheten, i den utsträckning det behövs för att kunna utöva systemansvaret, beordra kraftproducenter att, mot marknadsmässig ersättning, öka eller minska produktionen av ström.

text: Regeringen får utfärda föreskrifter om skyldighet för kraftproducenter och elkonsumenter att till den systemansvariga myndigheten ge in uppgifter om produktion eller konsumtion av ström, som behövs för utövandet av systemansvaret.

text: Lag (1994:617).

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för myndighets verksamhet som sker med stöd av denna lag.

text: Lag (1993:711).

text: 17 § har upphävts genom lag (1993:711).

text: 18 § har upphävts genom lag (1993:711).

text: 19 § har upphävts genom lag (1993:711).

text: 20 § har upphävts genom lag (1993:711).

text: Såvitt avser frågor om elsäkerhet och driftsäkerheten hos det nationella elsystemet utövas tillsynen över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av lagen av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer.

text: Lag (1996:507).

text: 22 § har upphävts genom lag (1993:711).

text: Tillsynsmyndighet har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen.

text: Lag (1988:218).

text: För tillsyn enligt denna lag har en tillsynsmyndighet rätt att få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder.

text: Om det behövs för tillsynen får tillsynsmyndigheten hos tillverkare, importörer, grossister och detaljhandlare för provning ta ut ett eller flera exemplar av en anordning, avsedd att anslutas till elektrisk anläggning, eller elektrisk materiel som har införts eller skall införas på marknaden.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättning för uttaget prov och om skyldighet att ersätta en tillsynsmyndighets kostnader för provning.

text: Polismyndigheten skall lämna det biträde som behövs för tillsynen.

text: Lag (1988:218).

text: I den mån det är påkallat från elsäkerhetssynpunkt eller av hänsyn till driftsäkerheten hos det nationella elsystemet får en tillsynsmyndighet meddela de förelägganden och förbud som behövs i enskilda fall för att denna lag eller föreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av lagen skall efterlevas.

text: Lag (1996:507).

text: En begäran enligt

text: 23 §

text: samt föreläggande eller förbud enligt

text: 25 §

text: får förenas med vite.

text: Lag (1988:218).

text: bryter mot

text: 2 § 1 mom.

text: första eller

text: tredje stycket

text: bryter mot villkor som meddelats med stöd av

text: 2 § 3 mom.

text: andra stycket

text: bryter mot föreskrift som meddelats med stöd av

text: 15 §

text: Till böter eller fängelse i högst ett år döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet

text: I ringa fall döms inte till ansvar.

text: Lag (1993:711).

text: Till ansvar enligt denna lag döms inte om gärningen är belagd med straff enligt

text: brottsbalken

text: Lag (1988:218).

text: Den som har åsidosatt ett vitesföreläggande eller överträtt ett vitesförbud döms inte till ansvar enligt denna lag för gärning som omfattas av föreläggandet eller förbudet.

text: Lag (1993:711).

text: Elektriska anläggningar, anordningar avsedda att anslutas till en elektrisk anläggning eller elektrisk materiel som varit föremål för brott enligt denna lag skall förklaras förverkade, om det inte är uppenbart oskäligt. I stället för sådan egendom kan värdet förklaras förverkat. Även utbytet av brott enligt denna lag skall förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt.

text: Lag (1988:218).

text: Beslut av nätmyndigheten enligt 2 § 4, 6, 7, 9-11 eller 13 mom. eller

text: 3 §

text: och beslut av den systemansvariga myndigheten om ersättning till den som enligt

text: 15 a § tredje stycket

text: beordrats att öka eller minska produktionen av ström får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Föreskrifter om överklagande av en myndighets beslut enligt

text: 23 §

text: 24 § första

text: eller

text: andra stycket

text: 25 §

text: eller

text: 26 §

text: eller med stöd av ett bemyndigande enligt lagen meddelas av regeringen.

text: Föreskrifter om överklagande av ett beslut av en riksprovplats meddelas av regeringen.

text: Lag (1996:507).

text: Beslut som meddelats enligt denna lag eller med stöd av föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall gälla omedelbart, om inte annat bestäms.

text: För verkställighet gäller i övrigt vad som föreskrivs i

text: utsökningsbalken

text: om allmänna mål.

text: Lag (1993:711).

text: I fråga om vissa starkströmsanläggningar finns ytterligare bestämmesler i

text: elberedskapslagen (1997:288)

text: Lag (1997:289).

text: Om atomskada gäller särskilda bestämmelser.

text: Lag (1988:218).


dcterms:title: Kungörelse (1904:12 s.3) angående vad till svenska handelns och sjöfartens betryggande under krig mellan främmande makter bör iakttagas m.m.

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TM

text: För att åtnjuta de förmåner och rättigheter, som tillkomma neutrala makters handelsfartyg, bör svenskt fartyg vara försedt med dels nationalitets- och registreringscertifikat eller i dess ställe gällande interimsnationalitetshandling dels ock sjömansrulla. Dessa handlingar skola alltid vara å fartyget under dess resor tillgängliga.

text: Ej må fartygsbefälhafvare innehafva falska eller dubbla skeppshandlingar och konossementer. Likaledes vare honom förbjudet att vid något tillfälle eller under hvilken förevändning som helst hissa utländsk flagga.

text: Skulle, medan ett svenskt fartyg är utrikes, finnas erforderligt att därå antaga främmande sjömän, böra företrädesvis neutrala staters undersåtar förhyras. Hvarje med manskapet skeende förändring bör, tillika med orsakerna därtill, af befälhafvaren behörigen antecknas å sjömansrullan, och sådan antecknings riktighet attesteras af vederbörande svensk konsul eller, i händelse en sådan ej finnes på stället, af vederbörande magistratsämbetsman, notarius publicus, eller annan vitsord ägande person, efter landets bruk.

text: Svenskt fartyg må, såsom neutralt, fritt färdas till de krigförande nationernas hamnar och vid deras kuster. Dock må ej befälhafvare söka intränga uti blockerad hamn.

text: Med blockerad hamn förstås en sådan, som är spärrad genom en styrka tillräcklig för att verksamt kunna förhindra tillträdet till hamnen.

text: Alla slags varor, äfven sådana som tillhöra någon af de krigförande makternas undersåtar, må föras i svenskt fartyg såsom neutralt, med undantag af så kalladt krigskontraband, hvarmed förstås:

text: vapen, projektiler och ammunition, militära utrustningspersedlar samt öfriga omedelbarligen till krigsbruk användbara tillverkningar, när de tillhöra eller äro destinerade till krigförande makt eller dess undersåtar, häruti likväl icke inbegripet det förråd af nämnda artiklar, som kan vara nödvändigt till fartygsbesättningens behof.

text: Kol må icke i svenskt fartyg föras till de krigförandes stridskrafter.

text: Befälhafvare å svenskt fartyg vare förbjudet att låta nyttja sig och det fartyg han förer att för någon af de i krig varande makterna transportera trupper eller befordra depescher.

text: Utklarering af kollaster från svensk hamn direkt till de krigförandes stridskrafter är förbjuden.

text: Med krigförande makts fartyg må i svenska hamnar in- och utföras alla till in- och utförsel i allmänhet lofgifna varor, med undantag af sådana, som hafva egenskapen af krigskontraband.

text: Ej må å svenskt område byggas, utrustas eller väpnas fartyg afsedt för krigförande makts örlogsflotta, liksom det är svensk undersåte förbjudet att taga tjänst ombord å fartyg tillhörande sådan örlogsflotta.

text: Svensk undersåte vare förbjudet att utrusta eller väpna fartyg att nyttjas till kaperier mot någon af de krigförande makterna, deras undersåtar eller egendom, eller deltaga i dylikt fartygs utrustning eller beväpning. Icke heller må svensk undersåte taga tjänst ombord på något kaparefartyg.

text: Svensk undersåte vare förbjudet att af kapare tillhandla sig uppbringadt gods, af hvad namn det vara må.

text: Då svenskt fartyg går utan beskydd af väpnad konvoj och i öppna sjön prejas af något en krigförande makt tillhörigt beväpnadt fartyg, som till skeppsdokumenternas granskning är berättigadt, må befälhafvaren icke söka undandraga sig sådant, utan vare han pliktig att ärligen och utan svek uppvisa sina skeppshandlingar samt tillse att, hvarken före visitationen eller medan denna pågår, något dokument angående fartyget eller laddningen förstöres, undandöljes eller kastas öfver bord.

text: Går svenskt fartyg under konvoj af krigsfartyg, ställe befälhafvaren sig till efterrättelse hvad för sådant fall är föreskrifvet.

text: Varder svenskt fartyg uppbringadt, bör befälhafvaren i den hamn, dit fartyget införes, till svenske konsuln, om en sådan finnes på stället, men i annat fall till närmaste svenske konsul inlämna en fullständig och vederbörligen styrkt berättelse angående alla omständigheter och förloppet vid den skedda uppbringningen.

text: Härigenom upphäfvas Kungl. kungörelserna angående förenämnda ämnen den 8 april 1854, 13 september 1855 och 29 juli 1870.


rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2-4, 7, 8 §§, 2 kap, 3 kap, 5 kap 2, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 5, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 kap; nytt 5 kap

rpubl:andrar: upph. 4 kap 7 §, 5 kap 9 §; ny 6 kap 5 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2 §

rpubl:andrar: ny 6 kap 4 a §

rpubl:andrar: nuvarande 6 kap betecknas 7 kap; ändr. författningsrubr., 3 kap 3 §, 4 kap 3 §, 5 kap 4 §, nya 7 kap 5 §; nytt 6 kap med rubr.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 2, 4 a §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 5 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1969:721

rpubl:andrar: upph. 6 kap; ändr. författningsrubr., 7 kap 5 §

rpubl:andrar: upph. 2 kap, 7 kap 4 a §; ändr. 1 kap 1-9 §§, 3 kap 1-7 §§, 7 kap 1-4, 5 §§, rubr. till 3 kap; nya 3 kap 8-12 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 5 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 12 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 1-6, 8 §§, 7 kap 5 §, rubr. till 5 kap

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 1 §, 5 kap 1, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 3 §

rpubl:andrar: ny 1 kap 10 §

rpubl:andrar: ny 7 kap 6 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 2004. Bestämmelserna i

text: 1 kap. 8 a §

text: tillämpas dock inte på äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet.

text: Bestämmelserna i

text: 1 kap. 1 §

text: i sin nya lydelse tillämpas även om hindersprövning har begärts före den 1 maj 2004.

text: Hindersprövning som gjorts före den 1 maj 2004 med tillämpning av utländsk lag gäller inte för vigsel efter den 30 april 2004, om den person som avser att ingå äktenskap är under 18 år eller fråga är om äktenskap mellan halvsyskon.

rpubl:andrar: upph. 1 kap 2, 3, 10 §§; ändr. 1 kap 1, 7 §§; ny 1 kap 8 a §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 6 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 1, 7, 8 §§, 3 kap. 1, 2 §§

text: Denna lag träder i kraft den 18 juni 2011.

text: Har en fråga om underhåll tagits upp i ett äktenskapsmål före ikraftträdandet, går inte svensk domstols behörighet förlorad och tillämpas

text: 3 kap. 6 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap. 6 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2012:320

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2014.

text: Äldre bestämmelser gäller för äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 8 a §

text: Denna lag träder i kraft den 10 januari 2015.

text: Äldre föreskrifter gäller för handläggningen i Svea hovrätt och Högsta domstolen av ärenden som har inletts i hovrätten före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 8 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019.

text: Äldre bestämmelser gäller för äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet. Detta gäller dock inte om frågan om erkännande prövas innan båda parterna har fyllt 18 år.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2021.

text: Äldre bestämmelser gäller för äktenskap som har registrerats av Skatteverket i folkbokföringsdatabasen före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4 kap. 1 §, 5 kap. 1 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2026.

text: Äldre bestämmelser gäller för äktenskap som har registrerats av Skatteverket enligt

text: folkbokföringslagen (1991:481)

text: före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 2 juli 2026.

text: folkbokföringslagen (1991:481)

text: före ikraftträdandet. Det gäller dock inte för äktenskap där en av parterna var gift med någon annan än den andra parten vid tiden för ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1904:26 s.1 i lydelse enligt SFS 2026:952

dcterms:title: Lag (1904:26 s.1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap

text: 1 kap.

text: Om äktenskapets ingående

text: Om två personer vill ingå äktenskap med varandra inför en svensk myndighet, ska det prövas om det finns något hinder mot äktenskapet enligt svensk lag.

text: Om ingen av dem är svensk medborgare eller har hemvist i Sverige, ska det dessutom prövas att var och en av dem har rätt att ingå äktenskapet enligt lagen i en efter eget val angiven stat där han eller hon antingen är medborgare eller har hemvist. Om båda begär det och det finns särskilda skäl, får dock prövningen ske med tillämpning av enbart svensk lag även i ett sådant fall.

text: Lag (2009:256).

sort: upphavd

text: Har upphävts genom lag (2004:144).

text: Har upphävts genom lag (2004:144).

text: När äktenskap skall ingås inför svensk myndighet här i riket, tillämpas svensk lag i fråga om vigsel.

text: Lag (1973:942).

text: Regeringen kan bestämma, att med diplomatisk eller konsulär tjänst eller med befattning som präst skall vara förenad behörighet att i främmande stat förrätta vigsel enligt svensk lag. Regeringen kan även genom särskilt förordnande tillerkänna lämplig person sådan behörighet.

text: Vad som i svensk lag föreskrives om verkan av att vigselförrättare förfarit oriktigt vid vigsel här i riket eller överskridit sin behörighet äger motsvarande tillämpning, när svensk vigselförrättare viger i främmande stat.

text: Lag (1976:1120).

text: Den som enligt främmande lag är behörig att förrätta vigsel får i fall som regeringen bestämmer viga här i riket med tillämpning av nämnda lag.

text: Lag (1976:1120).

text: Äktenskap som ingåtts utom riket enligt främmande lag anses giltigt till formen, om det är giltigt i den stat där det ingicks. Har äktenskap ingåtts inför diplomatisk eller konsulär tjänsteman eller annan, som av främmande stat förordnats att förrätta vigsel i annan främmande stat, anses äktenskapet också giltigt till formen, om det är giltigt i den stat som meddelat förordnandet.

text: Även i annat fall än som avses i

text: första stycket

text: ska äktenskap som ingåtts utom riket anses giltigt till formen, om det är giltigt i den eller de stater där makarna var medborgare eller hade hemvist.

text: Lag (2009:256).

text: Äktenskap som skulle vara ogiltigt på grund av formfel får godkännas av regeringen, om det finns synnerliga skäl. Ärendet får tas upp endast på ansökan av en av dem som avsett att ingå äktenskap eller, om en av dem har avlidit, av arvingar till den avlidne.

text: Lag (2009:256).

beteckning: 8 a §

text: om parterna är släkt med varandra på något av de sätt som anges i

text: 2 kap. 3 § äktenskapsbalken

text: eller om det vid tidpunkten för äktenskapets ingående skulle ha funnits något annat hinder mot äktenskapet enligt svensk lag,

text: om det är sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång, eller

text: om parterna inte var närvarande samtidigt vid äktenskapets ingående och minst en av dem då var svensk medborgare eller hade hemvist i Sverige.

text: Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i Sverige

text: Trots att ett äktenskap som avses i

text: första stycket

text: inte erkänns har det viss rättsverkan, om det finns synnerliga skäl för det och båda parterna är över 18 år.

text: Lag (2026:952).

text: Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan meddela särskilda föreskrifter om sättet för hindersprövning i fråga om sådan vigsel enligt svensk lag som avses i detta kapitel.

text: Lag (1976:1120).

text: 10 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2004:144).

text: 2 kap. Har upphävts genom lag (1973:942).

text: 3 kap.

text: Om äktenskapsmål m.m.

text: Äktenskapsmål är mål om äktenskapsskillnad och mål där det är tvist om personerna är förenade i äktenskap med varandra.

text: Lag (2009:256).

text: båda makarna är svenska medborgare,

text: käranden är svensk medborgare och har hemvist här i riket eller tidigare har haft hemvist här sedan han eller hon fyllt arton år,

text: käranden inte är svensk medborgare men har hemvist här i riket sedan minst ett år,

text: svaranden har hemvist här i riket,

text: saken rör ogiltighet av vigsel som har förrättats av svensk myndighet, eller

text: det i annat fall än som avses i 1–5 finns särskilda skäl att talan prövas här i riket, under förutsättning att en av makarna är svensk medborgare eller käranden inte kan få sin talan prövad i den stat där han eller hon är medborgare eller har hemvist.

text: Lag (2009:256).

text: Äktenskapsmål får tas upp av svensk domstol, om

text: Är svensk domstol behörig att upptaga talan av ena maken, kan domstolen också upptaga talan av andra maken till gemensam hand läggning.

text: Lag (1973:942).

text: Talan om äktenskapsskillnad prövas enligt svensk lag i den mån ej annat följer av vad som föreskrives här nedan.

text: Äro båda makarna utländska medborgare och har ej någondera hemvist här i riket sedan minst ett år, får icke mot makes bestridande dömas till äktenskapsskillnad, om grund till äktenskapets upplösning ej förelig ligger enligt lagen i stat där makarna eller någondera av dem är medborgare.

text: Äro i annat fall än som sägs i

text: andra stycket

text: båda makarna utländska medborgare och åberopar ena maken att grund till äktenskapets upplös ning saknas enligt lagen i det land där han är medborgare, får ej dömas till äktenskapsskillnad, om det med hänsyn till samma makes eller gemensamma barns intressen föreligger särskilda skäl däremot.

text: Lag (1973:942).

text: Ändring beträffande medborgarskap eller hemvist som äger rum sedan talan väckts medför ej hinder att talan prövas. Sådan ändring kan ej heller medföra hinder mot äktenskapsskillnad enligt

text: 4 § andra

text: eller

text: tredje stycket

text: Lag (1973:942).

text: Frågor som gäller vårdnaden om barn får tas upp i äktenskapsmål. Om barnet vistas här i landet, ska sådana frågor alltid prövas enligt svensk lag.

text: Lag (2011:604).

text: Beslut om äktenskapsskillnad, som meddelats i främmande stat, skall gälla här i riket, om det med hänsyn till makes medborgarskap eller hemvist eller annan anknytning förelåg skälig anledning att talan prövades i den främmande staten.

text: Har make ingått nytt äktenskap sedan beslut om äktenskapsskillnad meddelats i främmande stat, skall det tidigare äktenskapet, även om beslutet ej blir gällande här i riket enligt

text: första stycket

text: , anses upplöst genom beslutet, om ej andra makten visar, att den omgifte förfarit uppenbart otillbörligt mot honom.

text: Om erkännanden här i riket av äktenskapsskillnad eller hemskillnad som meddelats i viss främmande stat finnas särskilda bestämmelser.

text: Lag (1973:942).

text: En ansökan av en make om att ett utländskt beslut om upplösning av äktenskap ska gälla eller inte gälla i Sverige görs till den tingsrätt som regeringen föreskriver. Innan tingsrätten prövar frågan ska den andra maken ges tillfälle att yttra sig över ansökan, om det kan ske.

text: Ett beslut som inte innebär att det utländska beslutet ska gälla hindrar inte att frågan prövas på nytt.

text: Vid handläggning i domstol av ett ärende som avses i

text: första stycket

text: tillämpas i övrigt lagen (

text: ) om domstolsärenden.

text: Lag (2014:913).

text: Beslut om äktenskapsskillnad, som meddelats i främmande stat, får ej tillämpas utan föregående prövning enligt

text: 8 §

text: , när make vill ingå nytt äktenskap, såvida icke båda makarna eller endera av dem var med borgare i den staten.

text: Regeringen kan dock förordna, att beslut om äktenskapsskillnad som meddelats i viss främmande stat får tillämpas utan sådan prövning, även om ingendera av makarna var medborgare där.

text: Har i främmande stat meddelats slutligt beslut om hävande av sammanlevnaden mellan makar och ha makarna därefter levat åtskilda minst sex månader och ej återupptagit sammanlevnaden, kan äktenskaps skillnad erhållas enligt svensk lag utan föregående betänketid.

text: Lag (1973:9042).

text: Är äktenskapsmål anhängigt i främmande stat och anhängiggöres här i riket sådant mål mellan samma parter, kan rätten förordna, att detta mål skall vila tills vidare, om det kan antagas att beslut i det förra målet blir gällande här i riket.

text: Beslut, varigenom talan i äktenskapsmål ogillats i främmande stat, utgör ej hinder att saken prövas här i riket.

text: Lag (1973:942).

text: Är äktenskapsmål anhängigt i främmande stat, får här i riket efter vad som finnes skäligt meddelas beslut som avses i

text: 14 kap.

text: och

text: 8 §§

text: äktenskapsbalken

text: samt

text: 6 kap. 20 §

text: och

text: 7 kap. 15 §

text: föräldrabalken

text: . Sådant beslut kan när som helst återkallas.

text: Lag (1987:795).

text: 4 kap.

text: Om förmynderskap för underåriga

text: Det som i svensk lag är föreskrivet om förmynderskap för underårig ska också tillämpas på en underårig svensk medborgare som inte har hemvist i landet. Om förmynderskap är anordnat för en sådan underårig i hans eller hennes hemvistland, får rätten dock besluta att förmynderskap inte ska vara anordnat enligt svensk lag. Detta gäller dock inte om särskilda skäl motiverar att förmynderskap är anordnat här i landet.

text: Regeringen får i enskilda fall för ett förmynderskap för underåriga svenska medborgare, som har hemvist i ett annat land än Sverige, meddela särskilda bestämmelser angående vården av den underåriges värdehandlingar och förordna en svensk diplomatisk eller konsulär tjänsteman att vara över- förmyndare. Regeringen prövar en fråga om entledigande av en sådan överförmyndare.

text: Ersättning till en överförmyndare för ett förmynderskap som avses i

text: första stycket

text: och som är anordnat enligt svensk lag betalas med statliga medel. Detsamma gäller ersättning till förmyndare i den utsträckning ersättningen inte enligt

text: 12 kap.

text: 16 a

text: 16 b

text: eller

text: 17 §

text: föräldrabalken

text: ska betalas med medel som tillhör den underårige.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: meddela ytterligare föreskrifter om ersättning till överförmyndare.

text: Lag (2026:492).

text: Har utländsk undersåte, som enligt lagen i den stat, han tillhör, bör på grund av underårighet förses med förmyndare, hemvist här i riket, inhämte rätten, genom bemedling av ministern för utrikes ärendena, huruvida förmynderskap kommer att anordnas i enlighet med den främmande statens lag. Upplyses det, att sådant förmynderskap ej kommer att anordnas, eller erhålles ej svar inom sex månader, varde förmynderskap anordnat enligt svensk lag. Anordnas förmynderskap i enlighet med lagen i den stat, den underårige tillhör, förordne rätten, att förmynderskap ej längre skall vara anordnat enligt svensk lag.

text: Lag (1924:340).

text: Skall förmynderskap för en underårig som vistas här i landet inte anordnas enligt svensk lag eller är det ännu inte utrett om det skall ske, får rätten ändå, om den underåriges angelägenheter kräver omedelbar vård, förordna förmyndare enligt svensk lag för tiden intill dess att förmynderskap har anordnats i enlighet med lagen i den andra staten eller förmyndare blivit utsedd av rätten genom slutligt beslut.

text: Är förmynderskap anordnat enligt lagen i en annan stat, får god man förordnas enligt

text: 11 kap. 1 § första stycket föräldrabalken

text: . I trängande fall får god man förordnas även enligt

text: 11 kap. 2 § föräldrabalken

text: Om den underårige omfattas av lagen (

text: ) om god man för ensamkommande barn, gäller i stället den lagen. När en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt

text: föräldrabalken

text: har utsetts för en sådan underårig, tillämpas svensk lag i frågor rörande förmynderskapet.

text: Lag (2005:431).

text: Enligt lagen i den stat, underårig tillhör, skall, även om förmynderskap är anordnat efter annan lag, bedömas, när behov av förmyndare upphör.

text: Är förmynderskap för underårig i överensstämmelse med vad ovan sägs anordnat enligt främmande lag, lände den lag till efterrättelse i fråga om verkan av omyndigheten och förmyndarens behörighet att handla å den underåriges vägnar.

text: Har den underårige här i riket företagit rättshandling på förmögen hetsrättens område, som han enligt den främmande lagen är obehörig att företaga, vare rättshandlingen likväl för honom bindande, om han ägt behörighet enligt svensk lag och den, emot vilken rättshandlingen företogs, varken insåg eller bort inse hans bristande behörighet.

text: Om verkan av förbindelse enligt växel eller check är särskilt stadgat. Lag (

text: Varder förmynderskap för underårig svensk undersåte, som har hem vist i främmande stat, anordnat här i riket, göre rätten ofördröjligen anmälan därom till ministern för utrikes ärendena. Lag (

text: har upphävts genom lag (1931:154).

text: 5 kap.

text: Om förvaltarskap enligt

text: föräldrabalken

text: m.m.

text: Det som i svensk lag är föreskrivet om förvaltarskap ska också tillämpas på en svensk medborgare som inte har hemvist i landet. Om förmynderskap är anordnat för en svensk medborgare i ett annat land än Sverige där han eller hon har hemvist och medborgaren har förvaltare här i landet eller en ansökan om förordnande av förvaltare för honom eller henne har gjorts, får rätten dock besluta att förvaltarskap inte ska vara anordnat enligt svensk lag. Detta gäller dock inte om särskilda skäl motiverar att förvaltarskap är anordnat här i landet.

text: Regeringen får i enskilda fall för ett förvaltarskap för svenska medborgare, som har hemvist i ett annat land än Sverige, meddela särskilda bestämmelser angående vården av värdehandlingar och förordna en svensk diplomatisk eller konsulär tjänsteman att vara överförmyndare. Regeringen prövar en fråga om entledigande av en sådan överförmyndare.

text: Ersättning till en överförmyndare för ett förvaltarskap som avses i

text: första stycket

text: betalas med statliga medel. Detsamma gäller ersättning till förvaltare i den utsträckning ersättningen inte enligt

text: 12 kap.

text: 16 a

text: eller

text: 16 b §

text: föräldrabalken

text: ska betalas med medel som tillhör den enskilde.

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Lag (2026:492).

text: Har ansökan gjorts om att förvaltare skall förordnas för utländsk undersåte, som har hemvist här i riket, inhämte rätten, genom bemedling av ministern för utrikes ärendena, huruvida förmynderskap kommer att anordnas enligt den främmande statens lag. Upplyses det, att sådant förmynderskap icke kommer att anordnas, eller erhålles ej svar inom sex månader, får förvaltare förordnas enligt svensk lag.

text: Lag (1988:1322).

text: Är svensk undersåte förklarad omyndig i främmande stat, kan omyndighetsförklaringen hävas jämväl här i riket. Härvid tillämpas vad som i svensk lag är föreskrivet om upphörande av förvaltarskap.

text: Har förvaltarskap anordnats här i riket för undersåte i främmande stat, men varder förmynderskap för honom anordnat enligt den främmande statens lag, skall den här förordnade förvaltaren entledigas.

text: Lag (1988:1322).

text: Skall i visst fall svensk lag om anordnande av förvaltarskap ej äga tillämpning beträffande någon, som vistas här i riket, eller är ännu ej utrett, om det skall ske, äge rätten eller överförmyndaren, om dröjsmål uppenbarligen skulle medföra fara, meddela förordnande enligt

text: 11 kap. 18 § föräldrabalken

text: under tiden intill dess vård om hans angelägenheter anordnats i enlighet med lagen i hans hemland eller rätten slutligt prövat frågan enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: Är förmynderskap anordnat enligt lagen i främmande stat, må ock i trängande fall god man enligt svensk lag förordnas att vårda den omyndiges angelägenheter.

text: Lag (1994:1436).

text: Om omyndighetsförklaring, som meddelats av behörig utländsk myndighet, skall genom svensk domstols försorg, på begäran, kungörelse införas i Post- och Inrikes Tidningar. Den utländska myndighetens behörighet skall styrkas genom intyg av här i riket anställd diplomatisk eller konsulär tjänsteman eller av svensk diplomatisk eller konsulär tjänsteman.

text: Vad i

text: första stycket

text: sägs skall äga motsvarande tillämpning, då behörig utländsk myndighet har hävt en omyndighetsförklaring eller beslutat att ett förvaltarskap skall upphöra.

text: Lag (1988:1322).

text: Är förmynderskap för omyndigförklarad efter vad ovan sägs anordnat i enlighet med utländsk lag, skall vad i

text: 4 kap. 5 §

text: är stadgat i avseende å underårig äga motsvarande tillämpning. Den omyndigförklarades behörighet enligt svensk lag skall därvid anses motsvara behörigheten för den som har förvaltare utan begränsning av förvaltaruppdraget.

text: Har omyndighetsförklaringen kungjorts efter vad i detta kap.

text: 5 §

text: är sagt, må dock den, mot vilken den omyndigförklarade här i riket företagit rättshandling, icke åberopa, att han ej ägde eller bort äga kännedom om omyndighetsförklaringen.

text: Den som är omyndigförklarad i enlighet med utländsk lag är här i riket likställd med en person som har förvaltare utan begränsning av förvaltaruppdraget när det gäller behörighet att inneha uppdrag och befattningar samt att bedriva tillståndspliktig verksamhet.

text: Lag (1988:1322).

text: Vad i detta kap. sägs om omyndighetsförklaring och förmynderskaps anordnande enligt utländsk lag skall äga motsvarande tillämpning i avseende å annan därmed jämförlig åtgärd, som är förenad med inskränk ning i den rättsliga handlingsförmågan.

text: Lag (1924:340).

text: Anordnas här i riket förvaltarskap för svensk undersåte som har hemvist i främmande stat, göre rätten ofördröjligen anmälan därom till ministern för utrikes ärendena.

text: Lag (1988:1322).

text: 9 §

text: Har upphävts genom

text: lag (1931:154).

text: 6 kap. Har upphävts genom lag (1971:797).

text: 7 kap.

text: Särskilda bestämmelser

text: Skall lagen i främmande stat tillämpas på grund av att någon äger medborgarskap där och finnas i den staten flera gällande rättssystem, bestämmes tillämpligt rättssystem enligt de regler som gälla i samma stat. I avsaknad av sådana regler tillämpas det rättssystem till vilket han har den närmaste anknytningen.

text: Lag (1973:942).

text: Den som är bosatt i viss stat anses vid tillämpning av denna lag ha hemvist där, om bosättningen med hänsyn till vistelsens varaktighet och omständigheterna i övrigt måste anses stadigvarande.

text: Lag (1973:942).

text: Vid tillämpning av denna lag likställes statslös person med med borgare i den stat där han har hemvist eller, om han saknar hemvist, där han har sin vistelseort och politisk flyktning med medborgare i den stat där han har hemvist.

text: Lag (1973:942).

text: Bestämmelse i främmande lag eller beslut som meddelats av myn dighet i främmande stat får ej tillämpas, om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen här i riket.

text: Lag (1973:942).

text: I förhållande till Danmark, Finland, Island och Norge finns särskilda bestämmelser i förordningen (

text: ) om vissa rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap och i lagen (

text: ) om nordiska rättsförhållanden rörande förvaltarskap enligt

text: föräldrabalken

text: m.m.

text: Lag (1988:1322).

text: Särskilda bestämmelser finns i

text: rådets förordning (EU) 2019/1111 av den 25 juni 2019

text: om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (Bryssel II-förordningen) och i lagen (

text: ) om 1996 års Haagkonvention.

text: Lag (2022:950).