text: beträffande skatt på inkomst som förvärvas före den 1 januari året efter det år då lagen träder i kraft, och

text: beträffande skatt på förmögenhet som taxeras första kalenderåret närmast efter det år då lagen träder i kraft eller tidigare.

text: Den upphävda författningen skall dock fortfarande tillämpas

dcterms:title: Förordning (1985:132) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg

rdfs:label: Finansdepartementet S4

text: beträffande kupongskatt på aktieutdelning som förfallit till betalning den 1 januari 1981 eller senare,

text: beträffande skatter på andra inkomster i fråga om beskattningsår som slutat den 1 januari 1981 eller senare och

text: beträffande skatt på förmögenhet som innehafts den 31 december 1981 eller senare.

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg skall träda i kraft den 1 maj 1985 och tillämpas

text: Avtalet trädde i kraft den 21 februari 1985.

text: Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtalet skall iakttas de anvisningar som framgår av bilagorna 1 och 2.

text: Bilaga 1

text: Anvisningar till bestämmelserna i avtalet

text: till art. 1 och 4

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Luxemburg.

text: Frågan om en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i resp. stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s. k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt beskattningsreglerna i Luxemburg anses bosatt där. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: Person, som avses i

text: 69 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: 17 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och

text: 17 § lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt och som tillhör svensk beskickning eller lönat svenskt konsulat i Luxemburg skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Sverige.

text: Person, som avses i

text: 70 § 1 mom. kommunalskattelagen

text: 18 § 1 mom.

text: lagen om statlig inkomstskatt och

text: 18 §

text: lagen om statlig förmögenhetsskatt och som tillhör beskickning eller lönat konsulat som Luxemburg har i Sverige, skall vid tillämpningen av art. 4 punkt 1 anses bosatt i Luxemburg.

text: till art. 2

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. Angående annan beskattning se dock art. 23 punkt 6. I art. 2 punkt 1 anges de skatter som utgick vid avtalets undertecknande och på vilka avtalet tillämpas. Avtalet skall dock tillämpas även på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag som efter avtalets undertecknande införs vid sidan av eller i stället för de angivna skatterna.

text: till art. 6--20

text: En inkomst eller en förmögenhetstillgång beskattas i Sverige om så kan ske enligt gällande skatteförfattningar och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av bestämmelse i avtalet. Även om en inkomst eller en förmögenhetstillgång enligt avtalet undantagits från beskattning i Sverige kan den likväl komma att påverka storleken av svensk skatt på annan inkomst eller förmögenhet *(jfr art. 22 punkt 2 c)*). Vid beskattningen hänförs en inkomst alltid till den förvärvskälla till vilken den hör enligt de svenska skatteförfattningarna oavsett till vilket inkomstslag inkomsten har hänförts enligt avtalet.

text: till art. 6

text: Enligt bl. a.

text: 27 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse. Inkomst som omfattas av art. 6 skall emellertid vid tillämpningen av avtalet beskattas som inkomst av fast egendom. Detta medför att inkomsten får beskattas i den stat där den fasta egendomen är belägen. Denna regel gäller även beträffande royalty från fast egendom eller för nyttjandet av eller rätten att nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång. Annan royalty beskattas enligt art. 12.

text: till art. 7

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe" anges i art. 5.

text: Om en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Luxemburg, får den till driftstället hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som erlagts i Luxemburg avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Inkomst av rörelse, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Luxemburg bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkterna 2--6. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så, att inkomstberäkningen sker i enlighet med den i punkterna 2 och 3 angivna principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan antas belöpa på det fasta driftstället.

text: Om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 8

text: Inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning.

text: till art. 9

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan företag med intressegemenskap. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske enligt

text: 43 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Om sådan omräkning sker mellan företag i Sverige och Luxemburg skall länsstyrelsen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för vad som förekommit.

text: Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Luxemburg och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Luxemburg iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

text: till art. 10

text: Om aktiebolag eller ekonomisk förening uppbär utdelningen, är denna undantagen från taxering i Sverige i den mån art. 22 punkt 2 b) föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 22 punkt 2 b) finns i

text: 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: När en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Luxemburg och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Luxemburg, tillämpas art. 7 resp. art. 14. Utdelningen skall, om inte annat gäller på grund av art. 22 punkt 2 b), i detta fall beskattas i Sverige men skatt på utdelningen som erlagts i Luxemburg avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Luxemburg och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Sverige, tas kupongskatt ut med 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 5 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk förening beskattas i sådant fall enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a och c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får inte överstiga 15 % eller, i fall som avses i art. 10 punkt 2 a), 5 % av utdelningens bruttobelopp, om den som har rätt till utdelningen har hemvist i Luxemburg och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till utdelningen har i Sverige. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklaration anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande myndighet svarar för att vederbörlig anteckning görs i skattelängden.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningen på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på aktie eller annan andel till vilken utdelningen är hänförlig. Avdrag medges dock inte för skatt på utdelningen som erlagts i Luxemburg. Den sålunda beräknade skatten nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a) genom avräkning av skatt som tagits ut i Luxemburg enligt art. 10 punkt 2. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser; se bilaga 2.

text: Om den som har rätt till utdelningen har fast driftställe eller stadigvarande anordning i Sverige och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Vad som förstås med uttrycket "ränta'' anges i art. 11 punkt 2.

text: Ränta, som betalas från Luxemburg till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: till art. 11

text: Ränta, vilken utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person som har hemvist i Luxemburg och som enligt svensk skattelagstiftning inte är bosatt i Sverige, kan enligt gällande svenska regler inte beskattas i Sverige. Detta gäller dock endast beträffande ränta som utgör inkomst av förvärvskällan kapital. Är räntan enligt punkt 2 av anvisningarna till

text: 28 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: att hänföra till inkomst av rörelse beskattas räntan i Sverige under förutsättning att den fordran för vilken räntan betalas äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i Sverige (art. 11 punkt 3).

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 12 punkt 2 gäller följande.

text: Är räntan hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning, som den som har rätt till räntan har i Luxemburg, får räntan beskattas även i Luxemburg. Skatt på räntan som erlagts i Luxemburg avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22. till art. 12

text: Royalty, som utbetalas från Luxemburg till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: Är royaltyn hänförlig till rättighet eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Luxemburg, får royaltyn beskattas även i Luxemburg. Skatt på royaltyn som erlagts i Luxemburg avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för nyttjandet av mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt art. 6.

text: Royalty, som utbetalas från Sverige till en fysisk eller juridisk person med hemvist i Luxemburg, beskattas i Sverige endast under förutsättning att den rättighet eller egendom för vilken royaltyn betalas äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyn har i Sverige (art. 12 punkt 3). Är detta fallet beskattas royaltyn enligt

text: 28 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: jämfört med

text: 2 § 1 mom.

text: och

text: 3 §

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. till art. 13

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Luxemburg förvärvar genom överlåtelse av fast egendom i Sverige, beskattas här (art. 13 punkt 1). Med fast egendom i Sverige likställs enligt art. 13 punkt 1 andelar i bolag, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av sådan fast egendom. Vidare beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom som utgör del av rörelsetillgångarna i fast driftställe som en person med hemvist i Luxemburg har här (art. 13 punkt 2). Beskattningen sker i sådant fall enligt

text: 28 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: jämförd med

text: 2 § 1 mom.

text: och

text: 3 §

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Motsvarande gäller i fråga om lös egendom hänförlig till stadigvarande anordning för att utöva fritt yrke som inkomsttagaren har i Sverige.

text: Vinst, som en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige förvärvar genom avyttring av egendom, beskattas här om inte annat följer av art. 13 punkt 3. Enligt art. 13 punkt 1 får skatt tas ut på vinsten i Luxemburg, om den avyttrade egendomen utgörs av fast egendom i Luxemburg eller av andelar i bolag, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av sådan fast egendom. Motsvarande gäller enligt art. 13 punkt 2 i fråga om lös egendom som ingår i fast driftställe som inkomsttagaren har i Luxemburg, eller lös egendom, som ingår i stadigvarande anordning för att utöva fritt yrke vilken inkomsttagaren har i Luxemburg.

text: Svensk skatt på vinsten nedsätts enligt art. 22 punkt 2 a) genom avräkning av den skatt som i enlighet med bestämmelserna i art. 13 påförts samma vinst i Luxemburg. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: Vad som förstås med uttrycket "fritt yrke" exemplifieras i art. 14 punkt 2.

text: Inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet beskattas i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 14 punkt 1, får inkomsten dock beskattas i den stat där anordningen finns.

text: till art. 14

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare, musiker, idrottsmän m. fl. se anvisningarna till art. 17.

text: Om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet i Luxemburg beskattas inkomsten i Sverige. Om verksamheten bedrivs vid stadigvarande anordning i Luxemburg får inkomsten beskattas även i Luxemburg, men skatt på inkomsten som erlagts i Luxemburg avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22. till art. 15

text: Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 15 punkt 1 i regel beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs i art. 15 punkterna 2 och 3 samt i art. 16.

text: Beskattningen av pension på grund av enskild tjänst regleras av bestämmelserna i art. 20.

text: till art. 16

text: När ett svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till en person med hemvist i Luxemburg, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av en person med hemvist i Sverige från ett bolag med hemvist i Luxemburg, får inkomsten beskattas i Sverige men skatt på inkomsten som erlagts i Luxemburg avräknas från den svenska skatten enligt art. 22 punkt 2 a). I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till punkt 2 av anvisningarna till art. 22.

text: till art. 17

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet, beskattas i regel i den stat där verksamheten utövas (art. 17 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 17 punkt 2 får inkomsten i regel beskattas i den stat där artisten eller idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till en annan person (t. ex. arbetsgivare hos vilken artisten eller idrottsmannen är anställd) än artisten eller idrottsmannen själv. För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 17 punkterna 1 och 2 bestämmelserna i

text: 54 § första stycket b kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § 11 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: till art. 18

text: Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av staterna, dess politiska underavdelningar eller lokala myndigheter för arbete utfört i denna stats, dess politiska underavdelningars eller lokala myndigheters tjänst, beskattas enligt huvudregeln i art. 18 punkt 1 a) endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av en person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 18 punkt 1 b) endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte fick hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete.

text: Pension, som utbetalas av, eller från fonder inrättade av, en av staterna, dess politiska underavdelningar eller lokala myndigheter på grund av arbete som utförts i denna stats, dess politiska underavdelningars eller lokala myndigheters tjänst, beskattas enligt art. 18 punkt 2 a) i regel endast i denna stat. Om mottagaren av pensionen är medborgare i den andra staten och har hemvist där, beskattas emellertid pensionen enligt art. 18 punkt 2 b) endast i denna andra stat.

text: Ersättning och pension, som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som den utbetalande staten, dess politiska underavdelningar eller lokala myndigheter bedrivit, beskattas som inkomst på grund av enskild tjänst enligt art. 15, 16 och 20.

text: Inkomst från Sverige, som uppbärs av en person med hemvist i Luxemburg, beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige. Om inkomsten eller förmögenheten beskattas även i Luxemburg, medges lättnad vid beskattningen i Luxemburg enligt art. 22 punkt 1.

text: Inkomst från Luxemburg, som förvärvas av en person med hemvist i Sverige, tas med vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i vissa fall från bolag i Luxemburg. I fråga om utdelning se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Likaså tas förmögenhetstillgång, som är belägen i Luxemburg, med vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten sätts ned genom avräkning enligt art. 22 punkt 2 a).

text: till art. 22

text: Svensk inkomstskatt beräknas på inkomsten på vanligt sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till inkomsten. Avdrag medges dock inte för skatt som erlagts i Luxemburg och som omfattas av avtalet. Från den sålunda beräknade svenska skatten avräknas enligt art. 22 punkt 2 a) ett belopp motsvarande den inkomstskatt som erlagts i Luxemburg. Motsvarande gäller vid avräkning av förmögenhetsskatt, som utgått i Luxemburg, från den svenska förmögenhetsskatten. Beträffande storleken av skatt på utdelning i Luxemburg hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 10. Har skatt enligt avtalet tagits ut i Luxemburg på inkomst av rörelse som har bedrivits i Luxemburg, iakttas att inkomsten beräknats enligt art. 7.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår, för vilket inkomsten resp. förmögenheten tas upp till beskattning, förete utredning om den skatt som har påförts inkomsten resp. förmögenheten i Luxemburg.

text: Avräkning av skatt på viss inkomst som erlagts i Luxemburg får ske med belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Luxemburg belöpa så stor andel av statlig inkomstskatt som utgår på grund av lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt som inkomsten -- efter avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på inkomsten från Luxemburg till så stor andel som inkomsten -- efter avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor vilken skall taxeras i samma kommun som inkomsten från Luxemburg.

text: Avräkning sker i första hand från statlig inkomstskatt som utgår på grund av lagen om statlig inkomstskatt, i andra hand från kommunal inkomstskatt och i sista hand från övrig inkomstskatt.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor av den skatt på inkomsten som erlagts i Luxemburg och ange att avräkning skall ske med detta skattebelopp, dock högst med beloppet av de svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om avräkning görs i skattelängden.

cells: 9 000 174 000 av hela den kommunala inkomstskatten. Avräkning sker i första

cells: 159 000 hand från statlig inkomstskatt som utgår på grund av lagen om statlig inkomstskatt, i andra hand från kommunal inkomstskatt och i sista hand från övrig inkomstskatt."

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fast egendom i Luxemburg med ett belopp motsvarande 10 000 kronor. På inkomsten antas ha erlagts skatt i Luxemburg med ett belopp av 1 500 kronor. Avdragsgilla kostnader uppgår till 1 000 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av olika förvärvskällor med ett belopp av 165 000 kronor vid den statliga taxeringen och 150 000 kronor vid den kommunala kommunala taxeringen. Vidare antas att allmänna avdrag uppgår till 7 000 kronor. Den till statlig och kommunal inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 000+165 000--7 000 =) 167 000 resp. (9 000+150 000--7 000 =) 152 000 kronor. I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Luxemburg skall ske med 1 500 kronor, dock

text: Om en person med hemvist i Sverige uppbär inkomst som enligt art. 8, art. 13 punkt 3 och art. 18 punkt 1 eller punkt 2 skall beskattas endast i Luxemburg, medtas inkomsten vid taxering i Sverige. Statlig och kommunal inkomstskatt uträknas i vanlig ordning. De sålunda uträknade inkomstskatterna sätts ned med ett belopp motsvarande den del av inkomstskatterna som belöper på den inkomst som enligt avtalet skall beskattas endast i Luxemburg. Denna del skall utgöra lika stor del av den totala skatten som den minskning av den beskattningsbara inkomsten, som skulle följa om den utländska inkomsten inte tagits med, utgör av den verkliga beskattningsbara inkomsten. Om den beskattningsbara inkomsten, som skulle uppkomma om den utländska inkomsten inte tas med, blir 0, skall nedsättning av den statliga inkomstskatten dock ske till ett belopp motsvarande den skatt som uppkommer när skatten beräknas utan beaktande av den utländska inkomsten. Vad som enligt huvudregeln gäller i fråga om inkomst som skall beskattas endast i Luxemburg skall på motsvarande sätt gälla i fråga om förmögenhet som enligt art. 21 punkt 3 skall beskattas endast i Luxemburg.

text: Har den skattskyldige flera inkomster från utlandet kan vid avräkningsförfarandet även bestämmelserna i

text: 25 § första stycket

text: lagen om statlig inkomstskatt bli tillämpliga.

text: Exempel: En medborgare i Luxemburg med hemvist i Sverige uppbär pension från Luxemburg på grund av arbete som utförts i luxemburgsk statlig tjänst med ett belopp som efter avdrag för kostnader motsvarar 10 050 kronor. Den skattskyldige antas uppbära i Sverige skattepliktiga nettointäkter av andra förvärvskällor med 160 000 kronor och åtnjuta underskottsavdrag i hemortskommunen med 20 000 kronor, övriga allmänna avdrag med 4 500 kronor och grundavdrag med 7 500 kronor. Den beskattningsbara inkomsten blir statligt (10 050+160 000--20 000--4 500 =) 145 500 kronor och kommunalt (10 050+160 000--20 000--4 500--7 500 =) 138 000 kronor, sedan avrundning skett. Hade pensionen inte medräknats skulle den beskattningsbara inkomsten ha blivit statligt (160 000--20 000--4 500 =) 135 500 kronor och kommunalt (160 000--20 000--4 500--7 500 =) 128 000 kronor. Den statliga inkomstskatten och den kommunala inkomstskatten,

text: beräknad på 145 500 resp. 138 000 kronor, nedsätts med 145 500-135 500 145 500 resp. 138 000--128 000. I förekommande fall skall s.k. extra avdrag 138 000 behållas oförändrat vid beräkningen av den antagna beskattningsbara inkomsten.

text: I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna grunden för uträkningen av inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om nedsättning görs i skattelängden.

text: till art. 23

text: Av art. 23 punkt 3 följer att bolag i Luxemburg inte får påföras förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelsen innebär ett undantag från regeln i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.

text: Bilaga 2

text: Anvisningar om kupongskatt, m. m.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg har hemvist i Luxemburg kan, under de förutsättningar som anges i art. 10 i avtalet, få nedsättning av den skatt på utdelning som annars skulle utgå enligt

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: Om rätt till nedsättning föreligger enligt art. 10 i avtalet, tas kupongskatt ut efter den skattesats som anges där. I övrigt skall den som betalar utdelningen tillämpa bestämmelserna i

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: och

text: kupongskattekungörelsen (1971:49)

text: Kupongskatt för person med hemvist i Luxemburg

text: Har kupongskatt innehållits med högre belopp än den skattskyldige skall erlägga enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg kan den skattskyldige få ut det för högt uttagna beloppet (restitution) efter ansökan hos riksskatteverket enligt

text: 27 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Riksskatteverkets beslut i ärende om restitution får överklagas på det sätt som anges i

text: 29 § kupongskattelagen (1970:624)

text: Sålunda gäller att uppgifter enligt

text: 14 § kupongskattelagen (1970:624)

text: skall lämnas då det är fråga om utdelning från aktiebolag eller aktiefond som avses i

text: 13 § samma lag

text: . Som ytterligare förutsättning för nedsättning av kupongskatt på sådan utdelning gäller att utbetalaren genom intyg av myndighet eller bank i Luxemburg visar att den som har rätt till utdelningen har hemvist i Luxemburg.

text: Den som enligt lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg har hemvist i Luxemburg och som enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a och c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt är skattskyldig i Sverige för utdelning på andel i svensk ekonomisk förening kan erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt enligt art. 10 i avtalet under de förutsättningar som anges där.

text: Ansökan om nedsättning görs hos den taxeringsnämnd som taxerar den utdelningsberättigade till statlig inkomstskatt för det år då utdelningen beskattas eller, om taxeringsnämndens arbete beträffande taxeringen detta år avslutats, hos den domstol som handlägger besvär över nämnda taxering. Ansökan bör göras före utgången av tredje kalenderåret efter det då utdelningen blev tillgänglig för lyftning.

text: Statlig inkomstskatt på utdelning från svensk ekonomisk förening till person med hemvist i Luxemburg

text: Beslut i ärende som avses i punkt 6 får överklagas på det sätt som anges i

text: taxeringslagen (1956:623)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: I samband med ansökningen skall den utdelningsberättigade genom intyg från myndighet eller bank i Luxemburg visa att han har hemvist i Luxemburg.


text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 1985.

type: punkt

text: Inkomster som erhållits till följd av åtgärder som vidtagits efter den 1 mars 1984 skall inte ligga till grund för beräkning av ersättning enligt denna lag.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 4 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1985:139 i lydelse enligt SFS 1991:382

dcterms:title: Lag (1985:139) om ersättning för intrång i enskild fiskerätt

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Landsbygdsdepartementet

beteckning: 1 §

text: Medför bestämmelserna om handredskapsfiske enligt

text: 20 a § lagen (1950:596)

text: om rätt till fiske ett inkomstbortfall för den som är innehavare av enskild fiskerätt, har han enligt denna lag rätt till ersättning av staten för inkomstbortfallet.

type: stycke

text: En kommun eller en landstingskommun har inte rätt till ersättning enligt denna lag. Detsamma gäller den som är fiskerättshavare till följd av ett avtal med en kommun eller en landstingskommun.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Ersättningen bestäms i pengar som ett engångsbelopp. Om det är lämpligt och den ersättningsberättigade samtycker, får ersättningen lämnas i form av ett engångsbidrag för fiskevård eller andra åtgärder som främjar fritidsfisket. Under samma förutsättningar får i stället fiskeriverket låta utföra sådana åtgärder.

text: Lag (1991:382).

beteckning: 3 §

text: Anspråk på ersättning skall framställas skriftligen hos fiskeriverket före utgången av år 1989. Annars är rätten till ersättning förlorad. Fiskeriverket beslutar för statens räkning om ersättningsfrågor. Verket skall i första hand genom förhandlingar söka träffa överenskommelse med den som framställt anspråket.

text: Fiskeriverkets beslut skall innehålla en upplysning om vad som föreskrivs i

text: 4 §

text: . Beslutet skall delges sökanden.

text: Beslut av fiskeriverket i ersättningsfråga enligt denna lag får inte överklagas.

text: Lag (1991:382).

beteckning: 4 §

text: Är den som framställt anspråk på ersättning inte nöjd med fiskeriverkets beslut i ersättningsfråga, får han väcka talan mot staten vid den fastighetsdomstol inom vars område fiskevattnet är beläget. Sådan talan skall väckas inom tre månader från den dag då verkets beslut delgavs sökanden. Annars är rätten till talan förlorad.

text: Lag (1991:382).

beteckning: 5 §

text: Kammarkollegiet företräder staten vid talan inför domstol om ersättning enligt denna lag.

beteckning: 6 §

text: Om talan om ersättning ogillas men den som framställer ersättningsanspråk har haft skälig anledning att få sin talan prövad av domstol, kan domstolen förordna att staten skall ersätta honom hans rättegångskostnader eller att vardera parten skall svara för sina kostnader.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1990.

text: I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 7, 8 §§

dcterms:identifier: SFS 1985:145 i lydelse enligt SFS 1991:555

dcterms:title: Förordning (1985:145) om statsbidrag till fritidsfisket inom vissa områden

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Statsbidrag lämnas enligt denna förordning till åtgärder som främjar fritidsfisket på enskilt vatten vid kusten av Östhammars kommun i Uppsala län, Stockholms län, Södermanlands län, Östergötlands län, Kalmar län, Gotlands län och Blekinge län samt i Vänern, Vättern, Mälaren, Hjälmaren och Storsjön i Jämtland.

text: Statsbidrag till andra åtgärder än bildande av fiskevårdsområden lämnas inte, om åtgärden har påbörjats utan särskilt medgivande innan frågan om bidrag har avgjorts.

text: Om det finns särskilda skäl, får undantag göras från

text: första stycket

text: kostnader för bildande av fiskevårdsområden,

text: fiskevårdsåtgärder som främjar fritidsfisket,

text: serviceanläggningar för fritidsfiskets behov.

text: Statsbidrag får lämnas till

text: Bidrag enligt

text: första stycket 1

text: får avse arvode till förrättningsman, kostnader för fiskerättsförteckning, kungörelsekostnader och andra kallelsekostnader. Om det finns särskilda skäl, får bidrag också lämnas för andra kostnader.

text: Bidrag enligt

text: 3 §

text: lämnas med högst 50 procent av den godkända kostnaden för åtgärden. Om det finns särskilda skäl lämnas bidrag med ett belopp som motsvarar högst hela den godkända kostnaden.

text: Beslut om bidrag får upphävas och bidrag som lämnats ut får återkrävas, om bidraget har beviljats på grund av oriktig uppgift från bidragstagaren eller denne bryter mot villkoren för bidragen.

text: Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av fiskeriverket eller, efter bemyndigande av verket, av länsstyrelsen.

text: Förordning (1991:555).

beteckning: 7 §

text: Länsstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos fiskeriverket.

text: Fiskeriverkets beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1991:555).

beteckning: 8 §

text: Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av fiskeriverket.

text: Förordning (1991:555).


text: Denna lag träder i kraft den 1 september 1985.

text: Har det allmännas fordran registrerats i utsökningsregistret före lagens ikraftträdande, skall med underrättelse som avses i

text: 7 § första stycket

text: jämställas av kronofogdemyndigheten utsänd anmaning att betala fordringen.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992 såvitt avser ändringen i

text: 1 § första stycket 9

text: och den 1 januari 1993 såvitt avser ändringen i

text: 1 § första stycket 10.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: 1 § första stycket 9

text: och den 1 januari 1993 såvitt avser ändringarna i

text: 1 § första stycket 10

text: och

text: tredje stycket

text: . Den nya bestämmelsen i

text: tredje stycket

text: tillämpas i fråga om återbetalning eller utbetalning i annat fall som sker efter ikraftträdandet av det stycket.

rpubl:andrar: ändr. 1 § i 1991:598, ikrafttr.best. till 1991:598

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994. I fråga om beslut som meddelats av kronofogdemyndighet före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om fordringar som har registrerats i utsökningsregistret före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. Den äldre lydelsen av

text: 1 §

text: gäller dock fortfarande i fråga om mervärdesskatt som belöper på tid före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft samtidigt med lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

text: lagen (

text: ) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (

text: ) om socialavgifter,

text: tullagen (1973:670)

text: tullförordningen 1973:979),

text: lagen (

text: ), om tullfrihet m.m.,

text: lagen (

text: ) om nedsättning av allmän energiskatt och koldi- oxidskatt,

text: lagen (

text: ) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar,

text: tullagen (1987:1065)

text: lagen (

text: ) om tullfrihet m.m. och

text: lagen (

text: ) om frihet från skatt eller avgift vid införsel.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Äldre föreskrifter gäller forfarande i fråga om avräkning vid återbetalning eller annan utbetalning av skatter och avgifter enligt

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tid före utgången av år 1997.

text: Lag (1997:549).

rpubl:andrar: ändr. 1 §, ikrafttr.best. i 1996:1348

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998. Det som sägs i

text: 1 §

text: om Skattemyndigheten i Gävle skall dock intill utgången av år 1998 gälla Skattemyndigheten i Dalarnas län.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000. Äldre föreskrifter gäller för beräkning av ränta som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 10 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

text: Den äldre bestämmelsen i

text: 1 § första stycket 4

text: tullagen (1994:1550)

text: Den äldre bestämmelsen i

text: 1 § andra stycket

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2012.

text: I fråga om avräkning från belopp som återbetalas på grund av bestämmelser i lagen (

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. och

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: gäller

text: 1 §

text: i sin äldre lydelse.

text: Bestämmelserna om ränta i

text: 10 § andra stycket

text: tillämpas på ränta som hänför sig till tid från och med den 1 januari 2013. För ränta som hänför sig till tid dessförinnan gäller i stället bestämmelserna om ränta i

text: 19 kap.

text: skattebetalningslagen (1997:483)

rpubl:andrar: ändr. 1, 10 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 2016.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om belopp som återbetalas eller annars utbetalas på grund av en bestämmelse i

text: tullagen (2000:1281)

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2023.

rpubl:andrar: ändr. 2, 15 §§

dcterms:identifier: SFS 1985:146 i lydelse enligt SFS 2026:132

dcterms:title: Lag (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: 14 kap.

text: eller

text: 38 §§

text: mervärdesskattelagen (2023:200)

text: lagen (

text: ) om frihet från skatt vid import, m.m.,

text: lagen (

text: ) om flyttning och kontroll av vissa punktskattepliktiga varor,

text: tullagstiftningen enligt

text: 1 kap. 3 § tullagen (2016:253)

text: , eller

text: lagen (

text: ) om överlastavgift.

text: Avräkning enligt denna lag ska göras från belopp som återbetalas eller annars utbetalas på grund av bestämmelse i

text: Det som sagts i

text: första stycket 1

text: gäller inte utbetalning enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi.

text: Avräkning ska också göras vid återbetalning av belopp som tagits ut som förrättningskostnad vid indrivning av en sådan fordran som avses i

text: 2 § första meningen

text: Lag (2024:726).

text: Om någon har rätt till ett belopp som avses i

text: 1 §

text: och det allmänna har en fordran mot denna person och fordringen är registrerad för indrivning hos Kronofogdemyndigheten och drivs in enligt bestämmelserna i lagen (

text: ) om indrivning av statliga fordringar m.m., ska så mycket räknas av från beloppet att det kan gå till betalning av fordringen. Detta gäller om inte något annat följer av vad som sägs i de följande paragraferna.

text: Med det allmännas fordran avses också förrättningskostnader i målet enligt

text: 17 kap. 1 § utsökningsbalken

text: Endast vad som överstiger det allmännas fordran får betalas ut.

text: Lag (2026:132).

text: Fråga om avräkning prövas av Kronofogdemyndigheten.

text: Lag (2006:702).

text: En myndighet som har att utbetala ett belopp som avses i

text: 1 §

text: skall undersöka om det allmänna har någon sådan fordran som avses i

text: 2 §

text: . Undersökning får dock underlåtas, om en tillämpning av avräkningsförfarandet inte är försvarlig med hänsyn till kostnaderna för detta.

text: Visar en undersökning att det allmänna har en sådan fordran som avses i

text: 2 §

text: , skall kronofogdemyndigheten beredas tillfälle att göra avräkning. Detta behövs dock inte om anstånd med betalning av fordringen beviljats med anledning av besvär eller i avvaktan på rättelse.

text: om anstånd med betalningen av det allmännas fordran beviljats med anledning av besvär eller i avvaktan på rättelse,

text: om en tillämpning av avräkningsförfarandet inte är försvarlig med hänsyn till kostnaderna för detta eller

text: om det i annat fall föreligger särskilda skäl att avstå från avräkning.

text: Kronofogdemyndigheten får underlåta avräkning

text: Avräkning får inte göras till betalning av en fordran som är preskriberad.

text: Till den mot vilken det allmänna har en fordran som avses i

text: 2 §

text: skall kronofogdemyndigheten sända underrättelse om att avräkning för betalning av fordringen efter viss angiven dag kan komma att göras från sådana belopp som avses i

text: 1 §

text: . Ett beslut om avräkning får inte meddelas innan den angivna dagen löpt ut.

text: Underrättelse behövs inte, om den mot vilken det allmänna har sin fordran saknar för kronofogdemyndigheten känd adress.

text: Om beslut som kronofogdemyndigheten meddelar enligt denna lag skall myndigheten sända underrättelse till den som beslutet gäller.

text: Den omständigheten att ett beslut om avräkning meddelats utan att bestämmelserna i

text: 7 § första stycket

text: iakttagits är inte grund för att upphäva beslutet.

text: Finner Kronofogdemyndigheten att för mycket tagits i anspråk genom avräkning på grund av att en före avräkningen gjord betalning av det allmännas fordran inte beaktats eller fordringen av annan orsak varit upptagen till ett för stort belopp, ska Kronofogdemyndigheten besluta om rättelse.

text: Den som på grund av rättelsen ska få tillbaka ett belopp ska även erhålla ränta från utgången av den månad då beloppet kom Kronofogdemyndigheten till handa till och med den månad då beloppet utbetalas. Räntan beräknas enligt samma räntesats som gäller för beräkning av intäktsränta enligt

text: 65 kap. 4 § tredje stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: . Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller. Ränta som understiger femtio kronor ska inte utbetalas.

text: Utbetalning med anledning av rättelse görs av Kronofogdemyndigheten.

text: Lag (2011:1321).

text: Kronofogdemyndighetens beslut får inte överklagas i den del det innebär att avräkning inte skall ske. I övrigt tillämpas i fråga om kronofogdemyndighetens beslut enligt denna lag bestämmelserna om överklagande av utmätning i allmänhet, om inte annat följer av

text: 12 §

text: I mål som avses i

text: första stycket

text: förs det allmännas talan av Skatteverket.

text: Lag (2003:690).

text: Kronofogdemyndighetens beslut enligt denna lag gäller utan hinder av att det inte har vunnit laga kraft. Tingsrättens och hovrättens beslut gäller först sedan det har vunnit laga kraft.

text: Lag (1993:519).

text: Bestämmelserna i

text: 10 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: skall tillämpas på belopp, som överförts till kronofogdemyndigheten men på grund av beslut av kronofogdemyndigheten i andra fall än som avses i

text: 10 § första stycket

text: eller av en domstol inte skall tas i anspråk genom avräkning.

text: Lag (1993:519).

text: Skall ett avräknat belopp enligt beslut av kronofogdemyndigheten eller en domstol inte tas i anspråk genom avräkning, skall den som fått sin fordran helt eller delvis betald genom avräkningen överföra beloppet till kronofogdemyndigheten.

text: Lag (1993:519).

text: Om både denna lag och annan författning kan ligga till grund för att avräkna hela eller delar av ett belopp som avses i

text: 1 §

text: från en fordran som är registrerad hos Kronofogdemyndigheten, ska denna lag tillämpas.

text: Om en myndighet med stöd av någon annan författning kan räkna av hela eller delar från ett sådant belopp som avses i

text: 1 §

text: för att betala en fordran som inte är registrerad hos Kronofogdemyndigheten, får myndigheten göra avräkningen även om det finns förutsättningar för avräkning enligt denna lag.

text: Lag (2026:132).


dcterms:title: Förordning (1985:160) om underlag för beräkning av statsbidrag enligt övergångsbestämmelserna till förordningen (1983:943) om statsbidrag till kommunal barnomsorg

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Vid tillämpningen av punkten 2 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om statsbidrag till kommunal barnomsorg skall uppräkning ske med 6,1 % av de belopp för daghem, fritidshem och familjedaghem som, enligt

text: tredje stycket

text: förordningen (

text: ) om anpassning av statsbidrag till daghem m. m. med hänsyn till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst vid slutavräkning för år 1983 m. m., skall anses utgå enligt de före år 1984 gällande reglerna.


dcterms:title: Förordning (1985:161) om minnesmynt på etthundra kronor

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

text: Med anledning av Världsungdomsåret 1985, proklamerat av Förenta Nationerna, skall minnesmynt med ett namnvärde av etthundra kronor ges ut.

text: Minnesmyntet skall tillverkas av en legering som består av 925 tusendelar silver och 75 tusendelar koppar samt ha en vikt av 16,0 gram och en diameter av 32 millimeter. Avvikelsen från den nominella vikten får vid uppvägning av 100 mynt vara högst 16 gram.

text: Minnesmyntet skall ha följande prägel. På framsidan lilla riksvapnet i ett fritt utförande, där de i vapnet ingående tre kronorna utformats som blad, och med omskrift nedtill "Sverige 100 KRONOR", omgivet av till vänster "E", som anger myntningsorten, och till höger "U", som är begynnelsebokstaven i myntdirektörens efternamn. På frånsidan det officiella emblemet för Världsungdomsåret med "1985" överst, samt som omskrift upptill "VÄRLDSUNGDOMSÅRET" och nedtill "DELAKTIGHET UTVECKLING FRED". Randen skall vara slät.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1985 och tillämpas första gången för bidragsåret 1985/86.

text: Transportrådet får föreskriva de avvikelser som behövs i fråga om förfarandet i bidragsärenden som gäller bidragsåret 1985/86.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om statligt stöd till viss kollektiv persontrafik. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tiden före bidragsåret 1985/86.

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. De upphävda paragraferna skall dock fortfarande tillämpas i fråga om statligt stöd som avser tiden före bidragsåret 1986/87.

rpubl:andrar: upph. 12-15 §§, rubr. närmast före 12 §

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om statligt stöd till lokal och regional kollektiv persontrafik skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1987. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser bidragsåret 1986/87.

text: Transportrådet får även efter utgången av juni 1987 upphäva de föreskrifter som rådet har meddelat med stöd av den upphävda förordningen.

dcterms:title: Förordning (1985:167) om statligt stöd till lokal och regional kollektiv persontrafik

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Enligt denna förordning lämnas, i mån av tillgång på anslagna medel, statsbidrag för kollektiv persontrafik som tillgodoser allmänna trafikbehov och som utförs för att trygga en tillfredsställande lokal och regional trafikförsörjning.

text: I denna förordning avses med

kind: term

text: trafikhuvudman

text: : sådan huvudman som anges i lagen (

text: ) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik,

text: kompletteringstrafik

text: : sådan trafik för personbefordran eller person- och godsbefordran med personbil eller buss, som efter förhandsbeställning i varje särskilt fall utförs inom visst i trafikförsörjningsplan angivet område för att komplettera annan linjetrafik.

text: linjetrafik med buss eller personbil som inte utgör kompletteringstrafik,

text: linjetrafik med buss eller personbil som ersätter indragen lokal eller regional järnvägstrafik på sådana delar av det ersättningsberättigade bannätet som tillhör riksnätet,

text: spårvägstrafik och tunnelbanetrafik,

text: järnvägstrafik som fyller utpräglade lokala eller regionala trafikbehov,

text: kompletteringstrafik,

text: skärgårdstrafik som anges i

text: 1 § förordningen (1978:446)

text: om statligt stöd till viss skärgårdstrafik och

text: fjällflygtrafik som anges i

text: 1 § förordningen (1978:447)

text: om statligt stöd till fjällflygtrafik.

text: Bidragsgrundande trafik är

text: Bidrag lämnas för drift av sådan kollektiv persontrafik som avses i

text: 3 §

text: under förutsättning att trafikhuvudmannen ansvarar för trafiken och att den ingår i en trafikförsörjningsplan som visar trafikens omfattning. Om statligt stöd till skärgårdstrafik och fjällflygtrafik som trafikhuvudman inte har påtagit sig ansvaret för finns särskilda bestämmelser.

text: Bidrag till sådan trafik som avses i

text: 3 § 2

text: lämnas för högst det antal turer som motsvarar den indragna järnvägstrafiken. Bidraget utgår undet längst fem år.

text: Statsbidrag enligt denna förordning lämnas för bidragsår. Bidragsåret omfattar tiden den 1 juli--den 30 juni. I fråga om statsbidrag till fjällflygtrafik får transportrådet bestämma att bidragsåret skall omfatta annan tidsperiod.

text: Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av transportrådet.

text: Statsbidragets beräkning

text: De bidragsmedel som är tillgängliga för ett bidragsår fördelas mellan trafikhuvudmännen med utgångspunkt i den bidragsfördelning som transportrådet angett för föregående bidragsår.

text: Vid bidragsgivningen skall hänsyn tas till förändringar i trafikens omfattning i förhållande till föregående bidragsår, till angelägenheten av att säkerställa en grundläggande trafikförsörjning samt till att kollektivtrafikens utbyggnad inte har kommit lika långt i alla län.

text: Transportrådet får efter medgivande av regeringen för särskilt fall avvika från bestämmelserna i första och andra styckena.

text: Förfarandet i ärenden om statsbidrag

text: Om en trafikhuvudman önskar erhålla bidrag enligt denna förordning skall han senast den 30 april före bidragsåret till transportrådet ge in en av honom antagen trafikförsörjningsplan. Om det finns särskilda skäl får dock transportrådet medge att planen får ges in vid en senare tidpunkt.

beteckning: 9 §

text: Transportrådet anger senast den 30 september bidragsåret efter överläggningar med företrädare för trafikhuvudmännen de bidrag som på grundval av trafikförsörjningsplanerna kan påräknas.

text: Bidraget betalas ut av transportrådet.

text: Hälften av det enligt

text: 9 §

text: angivna bidraget betalas ut senast den 31 december bidragsåret.

text: Efter slutligt beslut betalas resterande bidrag ut senast den 30 september efter bidragsårets utgång.

text: Före utbetalning av det resterande bidraget enligt

text: 10 § tredje stycket

text: får transportrådet begära in redovisning från trafikhuvudmännen av den trafik som har utförts under bidragsåret. Om det finns skäl till det får transportrådet, på grundval av den lämnade redovisningen, genom det slutliga beslutet fördela tillgängliga medel på annat sätt än som angetts enligt

text: 9 §

text: 12 § har upphävts genom förordning (1986:622).

type: upphavd

text: 13 § har upphävts genom förordning (1986:622).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1986:622).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1986:622).

text: Övriga frågor

text: Transportrådets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Transportrådet får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1985:170) med instruktion för ekonomiska attachéer och finansråd

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Ekonomiska attachéer förordnas av regeringen. Förordnandet avser tjänstgöring för viss tid vid en utlandsmyndighet. Den ekonomiske attachén är där underställd utlandsmyndighetens chef.

text: Vad i denna förordning sägs om ekonomiska attachéer skall även avse finansråd.

text: bevaka utvecklingen och fortlöpande lämna information i dessa frågor till chefen för finansdepartementet

text: såvitt möjligt på begäran lämna myndigheter och organisationer information om frågor inom verksamhetsområdet

text: inom sitt verksamhetsområde lämna delegationer och studiebesökare information och hjälp och

text: i övrigt lämna det biträde som påkallas av chefen för finansdepartementet eller av annan efter dennes bemyndigande.

text: En ekonomisk attachés verksamhetsområde omfattar ekonomisk- politiska samt skatte- och valutapolitiska frågor. En ekonomisk attaché skall särskilt

text: En ekonomisk attaché skall hålla chefen för utlandsmyndigheten underrättad om sin verksamhet och om erhållna uppdrag samt vara rådgivare inom sitt verksamhetsområde åt chefen för utlandsmyndigheten och i frågor av utrikespolitisk natur följa de direktiv som denne meddelar.

text: Rapporter och skrivelser från en ekonomisk attaché skall ställas till chefen för finansdepartementet och i kopia överlämnas till chefen för utlandsmyndigheten, utrikesdepartementet och övriga berörda departement. Beträffande skriftväxling i övrigt gäller de bestämmelser, som har fastställts för utlandsmyndigheten.

text: Chefen för utlandsmyndigheten skall underrättas om tjänsteresor som en ekonomisk attaché avser att företa. För tjänsteresor utanför stationeringsorten skall tillstånd inhämtas av chefen för finansdepartementet.

text: Semester eller annan ledighet för ekonomiska attachéer beviljas av chefen för utrikesdepartementet eller den han bemyndigar. Ledighet som inte överstiger 15 dagar får dock medges av chefen för utlandsmyndigheten. I sådant fall skall chefen för utrikesdepartementet underrättas om ledigheten.

text: Chefen för utrikesdepartementet skall underrätta chefen för finansdepartementet om ledigheter som har beviljats ekonomiska attachéer.


dcterms:title: Förordning (1985:190) med vissa bestämmelser om särskilt räntebidrag m.m. för år 1985

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Särskilt räntebidrag enligt

text: 36 § bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: , punkterna 8 och 9 i övergångsbestämmelserna till samma förordning och

text: 33 § bostadslånekungörelsen (1967:552)

text: samt särskilt räntelån enligt

text: räntelånekungörelsen (1967:553)

text: lämnas med iakttagande av bestämmelserna i denna förordning.

text: huset har uppförts eller byggts om efter år 1957 med stöd av statligt tertiärlån eller med stöd av statligt bostadslån som har betalats ut före utgången av år 1984 och som -- såvitt gäller ombyggnad -- avser annat än energibesparande åtgärder eller åtgärder för att minska radondotterhalten,

text: huset har uppförts år 1957 eller tidigare med stöd av tilläggslån för anordnande av studentbostäder eller

text: huset i annat fall än som avses i 1 eller 2 har uppförts efter år 1957 och lån har lämnats enligt räntelånekungörelsen (1967:553).

text: Särskilt räntebidrag eller särskilt räntelån lämnas i fråga om hus, i vilka lägenheterna är upplåtna med hyres- eller bostadsrätt, om

text: I fråga om en- eller tvåbostadshus som upplåts med hyresrätt lämnas särskilt räntebidrag eller särskilt räntelån endast om låntagarens intäkt av fastigheten vid beräkning av inkomstskatt bestäms på annat sätt än som anges i

text: 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: ------------------------------------------------------------------- Låntagaren är Räntesats, procentenheter År för husets färdigställande ---------------------------------------------

type: rad

type: tabell

text: kommun, landstingskommun, allmännyttigt bostadsföretag eller bostadsföretag i vilket landstingskommun äger ett bestämmande inflytande, bostadsrättsförening, studentbostadsföret ag eller Stockholms kooperativa bostadsförening eller annan juridisk person vars intäkt av fastigheten vid beräkning av inkomstskatt skall bestämmas enligt

text: 2 § 7 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt 1,80 1,40 1,30 1,20 1,00 0,85 0,55 0,40 2. annan juridisk person än som avses i 1 2,95 2,30 2,10 1,95 1,65 1,40 0,90 0,65 3. enskild person 3,80 2,95 2,75 2,55 2,10 1,80 1,15 0,85 ----------------------------------------------------------------------

text: Särskilt räntebidrag och särskilda räntelån beräknas på grundval av samma bidrags- eller räntelåneunderlag som tillämpas vid beräkning av låntagarens övriga räntebidrag eller räntelån för år 1985. Det särskilda räntebidraget eller räntelånet skall motsvara produkten av detta underlag och den räntesats som anges i följande sammanställning.

text: Särskilt räntebidrag och särskilt räntelån betalas ut av bostadsstyrelsen den 28 juni 1985.


dcterms:title: Förordning (1985:191) om sänkning av vissa räntesatser som tillämpas vid beräkning av räntebidrag och räntelån för bostadshus m.m.

text: Den garanterade räntesats som tillämpas vid beräkning av räntebidrag eller betalning av ränta och amortering i fråga om sådana bostadslån enligt

text: bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: som har betalats ut till låntagaren före utgången av år 1984 eller, om lånet avser småhus som anges i punkt 1 i sammanställningen i

text: 2 §

text: , före utgången av år 1985. Om bostadslånet avser ombyggnad gäller som ytterligare förutsättning för sänkningen att lånet avser annat än energibesparande åtgärder eller åtgärder för att minska radondotterhalten.

text: Den garanterade räntesats och det procenttal för annuitet som tillämpas vid beräkning av räntebidrag eller betalning av ränta och amortering i fråga om bostadslån enligt bostadslånekungörelsen (1967:552) och i fråga om tilläggslån för anordnande av studentbostäder.

text: Det procenttal för basränta som tillämpas vid beräkning av räntelån enligt

text: räntelånekungörelsen (1967:553)

text: och räntebidrag i fråga om sådana bostadslån eller tertiärlån som avses i punkt 9 i övergångsbestämmelserna till

text: bostadsfinansieringsförordningen

text: Den 1 januari 1986 skall följande räntesatser och procenttal sänkas:

text: De räntesatser och procenttal som avses i

text: 1 §

text: skall sänkas med det antal procentenheter som anges i följande sammanställning.

text: Sammanställningen är inte med här