text: Den upphävda förordningen skall dock tillämpas i ärenden där ansökan inkommit till Statens energimyndighet före den 1 juli 1999 och i fråga om bidrag som har beslutats enligt den förordningen.

dcterms:identifier: SFS 1988:806 i lydelse enligt SFS 1997:1251

dcterms:title: Förordning (1988:806) om statligt stöd till teknikupphandling

text: Inledande bestämmelser

text: För att stimulera till utveckling, upphandling och introduktion av energieffektiv teknik får stöd lämnas enligt denna förordning om det finns tillgång på medel. Stödet administreras av Statens energimyndighet. Myndigheten får själv ta initiativ till projekt inom området.

text: Förordning (1997:1251).

text: Stödet lämnas som bidrag eller lån.

text: Stödet lämnas till beställaren. Om det finns särskilda skäl, får stöd lämnas till den som tillverkar eller levererar utrustningen.

text: Förordning (1990:33).

text: Stödberättigade åtgärder

text: utveckling av teknik för effektivare energianvändning som i nästa steg skall bli föremål för teknikupphandlingsförfarande,

text: projekt där ett teknikupphandlingsförfarande utnyttjas för att utveckla teknik för effektivare användning av energi. Stöd får lämnas till samtliga led i teknikupphandlingen,

text: rådgivnings- och utbildningsinsatser som syftar till att ge beställaren den kompetens som är nödvändig för att genomföra energieffektiviseringsprojekt,

text: utvärdering och förberedelser för senare utvärdering av projekt som kan omfattas av stöd enligt denna förordning.

text: Förordning (1991:1098).

text: Stöd får lämnas till

text: Stödformer

text: Stöd enligt

text: 4 §

text: och

text: får lämnas som bidrag och lån. Bidraget får inte överstiga 50 procent av utvecklingskostnaderna. Lånets löptid bör vara högst fem år.

text: Förordning (1991:1098).

text: Stöd enligt

text: 4 §

text: och

text: lämnas som bidrag.

text: Förordning (1991:1098).

text: Förfarandet i stödärenden

text: Frågor om stöd prövas av Statens energimyndighet.

text: Beslut, som innebär att stöd medges med mer än 10 miljoner kronor, skall underställas regeringen för godkännande.

text: Myndigheten skall bevaka statens rätt i förhållande till mottagare av stöd.

text: Förordning (1997:1251).

text: Stödets storlek bestäms med hänsyn till åtgärdens betydelse i förhållande till syftet med stödet och med beaktande av andra allmänna intressen.

text: Den som har fått stöd skall till Statens energimyndighet enligt vad verket närmare bestämmer, redovisa erfarenheterna av de åtgärder som föranlett stödet.

text: Förordning (1997:1251).

text: Ett lån skall återbetalas enligt en plan som fastställs när lånet beviljas. Återbetalnings- och räntevillkoren skall bestämmas med hänsyn till syftet med lånet, låntagarens ekonomiska ställning och övriga ekonomiska omständigheter.

text: Skyldigheten att återbetala ett lån får efterges helt eller delvis om stödmottagaren visar att det projekt lånet avser varken har gett eller kan väntas ge ekonomiskt utbyte av mer än begränsad omfattning.

text: Förordning (1990:33).

text: Övriga bestämmelser

text: I fråga om stöd enligt denna förordning gäller i övrigt föreskrifterna rörande lån och bidrag i förordningen (

text: ) om statligt stöd till näringslivet.

text: Beslut av Statens energimyndighet enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1997:1251).

text: Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning får meddelas av Statens energimyndighet.

text: Förordning (1997:1251).


rpubl:andrar: ändr. 2, 13 §§; ny 2 a §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1988:808) med instruktion för statens energiverk

rdfs:label: Industridepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Uppgifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: verka för rationell tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi,

type: punkt

text: bevaka tekniska säkerhetsfrågor på energiområdet,

text: följa den internationella utvecklingen i fråga om energiförhållanden.

text: Statens energiverk är central förvaltningsmyndighet för frågor om energiförsörjning. Verket skall, i den mån inte någon annan myndighet har det till uppgift,

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Av förordningen (

text: ) om ledning och samordning inom totalförsvarets civila del framgår att verket är ansvarig myndighet för funktionen energiförsörjning. Härvid skall verket bland annat ansvara för beredskapslagring av bränslen och drivmedel inklusive anskaffning och drift av anläggningar och lokaler samt köp och försäljning av varor.

text: Lagringsverksamheten skall bedrivas enligt affärsmässiga grunder så långt detta är möjligt utan att beredskapen eftersätts. Avvikelser får göras från vad som har föreskrivits om upphandling för statens behov då det är nödvändigt för att beredskapen inte skall eftersättas.

text: Förordning (1989:328).

beteckning: 2 a §

text: Beslut om lokalisering av lagringsanläggningar skall fattas efter det att verket har hört de civilbefälhavare och länsstyrelser som berörs.

text: Beslut om lokalisering av lagringsanläggningar eller lager av särskild betydelse för totalförsvaret skall fattas efter det att verket har hört även överbefälhavaren och andra berörda myndigheter.

text: Förordning (1989:328).

ordinal: 2 a

beteckning: 3 §

text: Verket är chefsmyndighet för statens elektriska inspektion.

beteckning: 4 §

text: Verket skall inom energiområdet bedriva planerings- och utredningsverksamhet.

beteckning: 5 §

text: Verket skall svara för planering av och stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd till energiforskning.

text: Förordning (1990:795).

beteckning: 6 §

text: Verket skall fullgöra uppgifter enligt förordningen (

text: ) om kommunal energiplanering och därvid verka för att den nationella energipolitiken omsätts i kommunerna.

beteckning: 7 §

text: Verket skall tillhandahålla underlag om energiförsörjningen för tillämpningen av plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: och lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m. m.

text: 8 § har upphävts genom förordning (1990:795).

type: upphavd

beteckning: 9 §

text: Verket skall verka för god energihushållning med speciell inriktning på elhushållning. Verket skall i detta syfte verka för att statliga insatser samordnas så att kommuner, organisationer, företag och andra enskilda påverkas till rationell energianvändning.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på verket med undantag av

text: 21 §

text: . Vid handläggning av ärenden i de nämnder som anges i

text: 20 §

text: denna förordning skall inte heller

text: 25 § verksförordningen

text: tillämpas.

text: Myndighetens ledning

text: Verkets generaldirektör skall vara chef för verket.

text: Styrelsen

text: Verkets styrelse består av högst tio personer, generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Organisation

text: Inom verket finns fem avdelningar, nämligen utredningsavdelningen, forsknings- och utvecklingsavdelningen, avdelningen för elsäkerhet och koncession, avdelningen för energiberedskap samt administrativa avdelningen.

text: Inom verket finns vidare en informationsbyrå och ett planeringskansli.

text: Varje avdelning leds av en avdelningschef. Informationsbyrån leds av en byråchef. Planeringskansliet leds av en planeringschef.

text: Förordning (1990:795).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på verket.

text: Personalansvarsnämnden

text: Verkets personalansvarsnämnd består -- förutom av generaldirektören och personalföreträdarna -- av avdelningscheferna, chefen för planeringskansliet och verkets personalchef. Generaldirektören är nämndens ordförande.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Ärendenas handläggning

text: Generaldirektören skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av styrelsen, personalansvarsnämnden eller de nämnder som anges i

text: 20 §

text: Om sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: inte behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Andra stycket gäller inte föreskrifter.

text: Rådgivande organ

text: Till verket är knutna ett eldistributionsråd och ett elanvändningsråd.

text: Vidare är till verket knutna ett utvärderingsråd och ett planeringsråd för programmet Allmänna energisystemstudier.

text: Förordning (1990:795).

text: Eldistributionsrådet

text: Eldistributionsrådet har till uppgift att biträda verket i eldistributionsfrågor.

text: Rådet består av högst 16 personer. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Elanvändningsrådet

text: Elanvändningsrådet har till uppgift att biträda verket i elanvändningsfrågor och att samordna informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser som görs inom elanvändningsområdet. Rådet har vidare till uppgift att yttra sig i frågor om inriktningen av statligt stöd till teknikupphandling.

text: Elanvändningsrådet består av verkets generaldirektör som är ordförande och högst 20 andra ledamöter.

text: Nämnder

text: en utvecklingsnämnd, med uppgift att besluta om stöd till forskning och utveckling inom energitillförselområdet,

text: en prisregleringsnämnd för elektrisk ström, med uppgift att pröva vissa frågor som rör pris och övriga villkor för leverans, överföring eller inköp av ström,

text: en krigsskyddsnämnd för kraftanläggningar, med uppgift att pröva frågor om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar.

text: Inom verket finns tre nämnder, nämligen

text: Utvecklingsnämnden

text: Utvecklingsnämnden består av generaldirektören och 12 andra ledamöter. Generaldirektören är nämndens ordförande.

text: Nämden är beslutför när ordföranden och minst fem andra ledamöter är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut överlåta åt tjänstemän vid statens energiverk att avgöra ärenden eller grupper av ärenden, som inte är av större vikt.

text: Ärendena avgörs efter föredragning.

text: Ärenden som avgörs enligt

text: 22 § andra stycket

text: behöver dock inte föredras.

text: Prisregleringsnämnden för elektrisk ström

text: Prisregleringsnämnden för elektrisk ström har till uppgift att pröva ärenden som avses i

text: 2 § 7 mom. lagen (1902:71 s.1)

text: , innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar.

text: Nämnden består av en ordförande och sex andra ledamöter.

text: två företräda förbrukarintressen,

text: två företräda sådana elleverantörer som avses i

text: 2 § 4 mom.

text: tredje stycket

text: lagen (

text: 1902:71 s. 1

text: ), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar,

text: två företräda andra leverantörsintressen än sådana som avses i 2.

text: För varje ledamot skall det finnas ersättare.

text: I avgörandena deltar ordföranden och de ledamöter som anges i

text: 25 § andra stycket 1

text: och 3. I ärenden enligt

text: 2 § 7 mom.

text: första stycket 2

text: lagen (

text: 1902:71 s. 1

text: ), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar skall i stället för två ledamöter som företräder förbrukarintressen de ledamöter delta som anges i

text: 25 § andra stycket 2.

text: Ordföranden får dock ensam avgöra ett ärende om avgörandet inte innebär att ärendet prövas i sak.

text: Ärendena avgörs efter föredragning eller efter förhandling om detta är lämpligare. Till en förhandling skall parterna kallas i god tid.

text: Föredragande är nämndens sekreterare.

text: Ordföranden får överta beredningen och föredragningen av ett ärende.

text: Krigsskyddsnämnden för kraftanläggningar

text: Krigsskyddsnämnden för kraftanläggningar har till uppgift att pröva ärenden som avses i

text: och

text: 7 §§

text: lagen (

text: ) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m.

text: försvarsstaben,

text: överstyrelsen för civil beredskap,

text: statens vattenfallsverk,

text: statens energiverk,

text: de kommunala och enskilda kraftföretagen,

text: petroleumindustrin.

text: Ordföranden skall vara jurist och ha erfarenhet som domare. Av övriga ledamöter skall en utses på förslag av vardera

text: För varje ledamot skall det finnas minst en ersättare.

text: 30 § andra stycket 1

text: --5. I ärenden om rörledningar för vilka krävs koncession enligt lagen (

text: ) om vissa rörledningar skall dock i stället för de ledamöter som anges i

text: 30 § andra stycket 3

text: och 5 delta den ledamot som anges i 6.

text: Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det får det avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och övriga ledamöter.

text: Nämnden får uppdra åt en ledamot eller någon annan att besikta en anläggning.

text: Ärendena avgörs efter föredragning av nämndens sekreterare.

text: Ärenden skall om möjligt avgöras så snabbt att byggnadsarbeten inte fördröjs.

text: Om ett utlåtande av överbefälhavaren inte har bifogats en sådan anmälan som avses i

text: 11 § lagen (1942:335)

text: om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m., skall denne ges tillfälle att yttra sig över anmälan.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänster som avdelningschef och planeringschef tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av verket.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för en bestämd tid. Det sker efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen utser ordförande, vice ordförande och andra ledamöter i eldistributionsrådet.

text: Andra ledamöter i elanvändningsrådet än generaldirektören utses också av regeringen.

text: Ledamöterna i utvärderingsrådet och i planeringsrådet för programmet Allmänna energisystemstudier utses av verket.

text: Förordning (1990:795).

text: Andra ledamöter i utvecklingsnämnden än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Ordförande, andra ledamöter och ersättare i prisregleringsnämnden för elektrisk ström och i krigsskyddsnämnden för kraftanläggningar utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Nämnderna utser sekreterare.

text: Bisysslor m.m.

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av verket även i fråga om avdelningschefer och planeringschefen.

text: Tjänstemän med teknisk utbildning på avdelningen för elsäkerhet, koncession och energiberedskap är skyldiga att av verket ta emot uppdrag som tillsynsmän över elektriska starkströmsanläggningar.


dcterms:title: Förordning (1988:809) med instruktion för statens elektriska inspektion

text: Uppgifter

text: Statens elektriska inspektion är den lokala statliga organisationen för ärenden om tillsyn över elektriska starkströmsanläggningar och därmed sammanhängande frågor.

text: Statens energiverk är chefsmyndighet för inspektionen.

text: Inspektionen fullgör de uppgifter som tillsynsmän över elektriska starkströmsanläggningar har enligt lag eller annan författning. Statens energiverk får föreskriva att anläggningar av ett visst slag skall vara undantagna från tillsyn.

text: Organisation

text: För inspektionens verksamhet indelas landet i övre norra, nedre norra, östra, södra och västra inspektionsdistrikten. Statens energiverk får föreskriva, att denna indelning inte skall gälla i fråga om tillsynen över vissa slag av elektriska starkströmsanläggningar.

text: Omfattningen av distrikten bestäms av energiverket.

text: Myndighetens ledning

text: Varje distrikt leds av en överinspektör.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på inspektionen:

text: 6 §§

text: 7 § 1

text: --3 och

text: 9 §

text: om myndighetschefens ansvar och uppgifter,

text: 17 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 27 §

text: om rätt att besluta i vissa frågor,

text: 28 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut.

text: Interna föreskrifter

text: Statens energiverk skall i en arbetsordning eller i särskilda beslut meddela de ytterligare föreskrifter som behövs om inspektionens organisation och formerna för inspektionens verksamhet.

text: Ärendenas handläggning

text: Ärendena avgörs av överinspektören. Han får dock överlåta till andra tjänstemän hos myndigheten att avgöra ärenden som inte är av det slaget att de behöver prövas av honom. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Tjänstetillsättning

beteckning: 8 §

text: Tjänster tillsätts av statens energiverk. Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst som överinspektör.

text: Behörig till tjänst som överinspektör är den som vid teknisk högskola avlagt avgångsexamen på elektroteknisk linje med inriktning på starkströmsteknik eller har motsvarande kunskaper och som har praktisk erfarenhet inom det elektriska starkströmsområdet.

text: Överklagande

text: Inspektionens beslut får överklagas hos statens energiverk, om något annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: Övriga bestämmelser

text: Myndighets befogenhet enligt

text: 15 kap. 3 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning utövas av statens energiverk.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas första gången efter utgången av budgetåret 1995/96. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om budgetåret 1994/95.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 11 §

dcterms:identifier: SFS 1988:810 i lydelse enligt SFS 1999:142

dcterms:title: Förordning (1988:810) med instruktion för lokala säkerhetsnämnder vid kärntekniska anläggningar

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Uppgifter

text: De lokala säkerhetsnämnderna vid kärntekniska anläggningar har de uppgifter som framgår av

text: 21 §§

text: lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet.

text: Förordning (1989:419).

text: följa det kärntekniska säkerhets- och strålskyddsarbetet, i synnerhet vid berörd kärnteknisk anläggning,

text: inhämta information om det kärntekniska säkerhets- och strålskyddsarbete som har utförts eller planeras vid anläggningen,

text: inhämta information om planeringen av beredskapen mot kärnenergiolyckor vid anläggningen,

text: ställa samman material för information om säkerhets- och strålskyddsarbetet och beredskapsplaneringen,

text: svara för information till allmänheten, myndigheter och institutioner på det lokala planet om säkerhets- och strålskyddsfrågor samt frågor om planeringen av beredskapen mot kärnenergiolyckor.

text: Förordning (1989:419).

text: Nämnden skall särskilt

text: Nämnden får i mån av tillgång på medel låta utföra sådana utredningar som behövs för att nämnden skall kunna bedöma betydelsen av vidtagna eller planerade kärntekniska säkerhets- eller strålskyddsåtgärder vid den kärntekniska anläggningen.

text: Förordning (1989:419).

text: Varje nämnd skall årligen senast den 1 mars till regeringen lämna en berättelse om verksamheten under det senaste budgetåret.

text: Förordning (1995:557).

text: Sammansättning

text: Nämnden består av högst tretton ledamöter.

text: En av ledamöterna är ordförande.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på nämnden:

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter och utövande av tillsyn,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut,

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Förordning (1996:315).

text: Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 15 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Förordning (1996:315).

text: Organisation

text: Nämnden har en sekreterare.

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Ärendena avgörs efter föredragning.

text: Tjänstetillsättningar

text: Ordföranden och övriga ledamöter utses av regeringen för en tid av högst fyra år. Av ledamöterna utses högst tio efter förslag av den kommun där den kärntekniska anläggningen är belägen och högst tre efter förslag av övriga kommuner som i förekommande fall till någon del omfattas av den inre beredskapszon som bestämts för anläggningen.

text: För ordföranden och varje annan ledamot utses på samma sätt en ersättare.

text: Förordning (1999:142).

text: Ledamöterna i nämnden bör vara bosatta i den kommun på vars förslag de har utsetts.

text: Nämnden utser sekreterare.

text: Överklagande

text: I

text: 24 § lagen (1984:3)

text: om kärnteknisk verksamhet finns bestämmelser om hur nämndens beslut om begäran enligt

text: 21 § samma lag

text: får överklagas.

text: När ett annat beslut av nämnden överklagas skall skrivelsen med överklagandet tillställas den myndighet som skall pröva överklagandet och skall ha kommit in dit inom tre veckor från den dag klaganden fick del av beslutet. Om skrivelsen kommit in för sent skall myndigheten avvisa den. Skrivelsen skall dock inte avvisas, om förseningen beror på att nämnden har lämnat klaganden en felaktig underrättelse om hur man överklagar. Inte heller skall skrivelsen avvisas, om den inom överklagandetiden har kommit in till nämnden.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1990.

text: De ledamöter och suppleanter i länsskolnämnderna som har utsetts av landsting eller kommunfullmäktige enligt bestämmelserna i

text: 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: , vilka upphör att gälla vid utgången av december 1989, behåller sina uppdrag längst till utgången av juni 1991, även om de skulle ha utsetts för längre tid.

text: Om en sådan ledamot i länsskolnämnden som har utsetts av landsting eller kommunfullmäktige enligt de förut nämnda bestämmelserna i

text: 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: avgår från sitt uppdrag, skall inte någon suppleant som har utsetts enligt de nämnda bestämmelserna inträda i ledamotens ställe. I stället skall en ny ledamot och en suppleant för denne utses enligt bestämmelserna i denna förordning.

text: Sådana ledamöter och suppleanter i länsskolnämnderna som har utsetts av en länsstyrelse skall behålla sina uppdrag till mandatperiodens slut, dock längst till utgången av juni 1991.

text: Om en sådan ledamot som har utsetts av en länsstyrelse avgår från sitt uppdrag, skall inte någon av länsstyrelsen utsedd suppleant inträda i ledamotens ställe. I stället skall en ny ledamot och en suppleant för denne utses enligt bestämmelserna i denna förordning.

text: Genom länsskolinspektörens försorg skall de ledamöter och suppleanter, som berörs av föreskrifterna i punkten 2 eller 4, ges en skriftlig underrättelse om avkortningen av deras uppdrag.

text: Länsskolinspektören skall före den 1 februari 1990 lämna utbildningsdepartementet en förteckning över vilka ledamöter och suppleanter, utsedda av landsting, kommunfullmäktige eller länsstyrelse, som kvarstår i sina uppdrag samt uppgift om tidpunkten när deras mandatperiod löper ut.

type: lista

rpubl:andrar: upph. 21-23 §§; ändr. 20, 47 §§, rubr. närmast före 20 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990.

text: I fråga om sådana beslut om förslag till tillsättning av en tjänst, som meddelats före ikraftträdandet, gäller

text: 50 §

text: i dess äldre lydelse.

rpubl:andrar: upph. 5 §; ändr. 3, 50 §§

dcterms:title: Förordning (1988:815) med instruktion för den statliga skoladministrationen

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: /r3/ Den statliga skoladministrationen

text: Med den

kind: term

text: statliga skoladministrationen

text: avses i denna förordning skolöverstyrelsen och länsskolnämnderna.

text: Skolöverstyrelsen är central förvaltningsmyndighet och länsskolnämnderna regionala förvaltningsmyndigheter för utbildning under högskolenivån.

text: I lagen (

text: ) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning finns föreskrifter om att länsstyrelsen i Norrbottens län under en försöksperiod skall fullgöra de uppgifter som ankommer på länsskolnämnden i länet. Ytterligare föreskrifter om detta finns i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning i Norrbottens län och i förordningen (

text: ) med instruktion för länsstyrelsen i Norrbottens län.

text: /r3/ Uppgifter för den statliga skoladministrationen

text: se till att de mål och riktlinjer för skolväsendet som riksdagen och regeringen har fastställt förverkligas inom givna ramar,

text: sörja för att en långsiktig och övergripande planering sker, så att olika handlingsalternativ och beräkningar av bland annat deras ekonomiska konsekvenser fortlöpande finns som underlag för regeringens och riksdagens beslut om förändringar och utveckling av mål och riktlinjer.

text: Den statliga skoladministrationen skall

text: grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan,

text: utbildning för skolpliktiga vid skolor med enskild huvudman (fristående skolor),

text: utbildning vid hem som avses i

text: 12 § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga,

text: utbildning vid riksinternatskolor, statsunderstödda fristående lanthushållsskolor och vid vissa andra statsunderstödda fristående skolor på gymnasial nivå,

text: grundutbildning för vuxna (grundvux), kommunal vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och statens skolor för vuxna,

text: grundläggande svenskundervisning för invandrare,

text: vissa andra statsunderstödda utbildningsformer.

text: Den statliga skoladministrationen har tillsyn över

text: folkhögskolor,

text: studieförbundens statsunderstödda studiecirkelverksamhet, inbegripet den som gäller påbyggnadsundervisning i svenska språket för invandrare,

text: vissa andra statsunderstödda skolor och utbildningar för barn, ungdom och vuxna.

text: Förordning (1990:120).

text: Skolöverstyrelsen har dessutom tillsyn över

text: Tillsynen över skolväsendet innefattar inspektioner. Närmare föreskrifter om detta finns i

text: 41 §§

text: 5 § har upphävts genom förordning (1990:120).

text: /r3/ Skolöverstyrelsen

text: /r4/ Särskilda uppgifter för skolöverstyrelsen

text: som ett led i tillsynsarbetet stödja och främja verksamheten inom skola och vuxenutbildning genom att utarbeta kommentarmaterial, utveckla förebilder och ge upplysningar och råd i annan form,

text: sörja för sådan central utvärdering av verksamheten inom skolväsendet, som dels bland annat bygger på erfarenheter, vunna på lokal och regional nivå, och på resultat av utvärderingar på dessa nivåer, dels inriktas mot uppföljning av utbildningens innehåll, organisation, resursfördelning, kostnader och resultat,

text: svara för att ett fortlöpande forskningsarbete bedrivs samt, främst med stöd av länsskolnämnderna, följa och stimulera det lokala utvecklingsarbetet,

text: svara för ett fortlöpande läroplansarbete, vilket skall innefatta en belysning av de ekonomiska konsekvenserna för staten och huvudmännen och vilket arbete skall utgöra underlag för regeringens läroplansbeslut,

text: svara för dels kartläggning av behovet av personalutbildning inom skolväsendet, dels genomförande av viss sådan utbildning, dels långsiktig planering och utvärdering av personalutbildning,

text: svara för konstruktion av vissa slag av prov,

text: beakta skolbyggnadsfrågor i anslutning till läroplans- och utvecklingsarbete samt ge råd och service på skolbyggnadsområdet,

text: bevaka frågor om forskning kring, tillgång på och utveckling av läromedel,

text: bevaka frågor om behov av utrustning,

text: svara för information om sådana förändringar inom verksamhetsområdet som har beslutats av riksdagen eller regeringen.

text: Utöver vad som följer av

text: 5 §§

text: skall skolöverstyrelsen särskilt

text: När det gäller den långsiktiga och övergripande planering som avses i

text: 2 § 2

text: vilar ansvaret i första hand på skolöverstyrelsen.

text: Skolöverstyrelsen skall fortlöpande samarbeta med myndigheter, organisationer och andra, särskilt i syfte att samordna utbildningsverksamheten på skilda områden och att anpassa utbildningen till samhällets behov och till olika grenar av yrkeslivet.

text: Skolöverstyrelsen skall inom den statliga skoladministrationen svara för samordning mellan länsskolnämnderna och överstyrelsen samt mellan nämnderna.

text: /r4/ Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på skolöverstyrelsen med undantag av

text: och

text: 13 §§

text: 21 § tredje stycket

text: och

text: 30 §§

text: /r4/ Myndighetens ledning

text: Skolöverstyrelsens generaldirektör är chef för myndigheten.

text: /r4/ Styrelsen

text: Skolöverstyrelsens styrelse består av högst elva personer, generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: /r4/ Organisation

text: en för den obligatoriska utbildningen

text: en för gymnasieutbildningen

text: en för vuxenutbildningen

text: en för planering och samordning.

text: Inom skolöverstyrelsen skall finnas fyra avdelningar, nämligen

text: Inom skolöverstyrelsen skall vidare finnas en juridisk enhet.

text: Hos skolöverstyrelsen skall också finnas en skolöverläkare.

text: Varje avdelning leds av ett skolråd och den juridiska enheten av en chefsjurist.

text: /r4/ Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på skolöverstyrelsen.

text: /r4/ Personalansvarsnämnd

text: Skolöverstyrelsens personalansvarsnämnd skall bestå av -- förutom generaldirektören och personalföreträdarna -- samtliga skolråd och chefsjuristen.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden, chefsjuristen och minst fyra andra ledamöter är närvarande.

text: /r4/ Generaldirektörens ansvar och uppgifter

text: Utöver vad som anges om myndighetschefens ansvar och uppgifter i

text: 10 §§

text: och

text: 21 § första

text: och

text: andra styckena

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall generaldirektören fatta beslut om sådana föreskrifter som riktar sig till enskilda, kommuner eller landstingskommuner.

text: Generaldirektören får uppdra åt skolråd eller chefsjuristen att besluta om föreskrifter. Vidare delegering av sådan beslutanderätt får inte ske.

text: /r4/ Styrelsens ansvar och uppgifter

text: om den anslagsframställning som avser skolöverstyrelsens eget anslag och om den huvudsakliga inriktningen av skolöverstyrelsens anslagsframställning i övrigt,

text: om årsbokslut,

text: i anledning av riksrevisionsverkets revisionsberättelser och revisionsrapporter.

text: Styrelsen skall fatta beslut

text: /r3/ Länsskolnämnderna

text: /r4/ Särskilda uppgifter för länsskolnämnden

text: svara för utveckling, samordning och planering av skolväsendet i länet samt därvid ta initiativ till regelbundna samråd om utbudet av utbildning i gymnasieskolan, komvux och arbetsmarknadsutbildning i länet,

text: efter samråd med länsstyrelsen och andra myndigheter eller institutioner inom länet sörja för en ändamålsenlig planering av skolväsendet,

text: verka för samarbete mellan skolväsendet och arbetslivet i länet för att främja utbildningens anknytning till arbetslivet,

text: stimulera, stödja och följa det utvecklingsarbete som bedrivs lokalt samt därvid ge råd och service och förmedla erfarenheter,

text: samordna, ge stöd och råd i fråga om personalutbildning inom skolväsendet och svara för viss sådan utbildning,

text: i samarbete med dels kommuner och andra huvudmän, dels skolöverstyrelsen medverka till den fortlöpande utvärderingen av verksamheten inom skolväsendet,

text: planlägga skolväsendets verksamhet i händelse av krig eller krigsfara.

text: Utöver vad som följer av

text: 5 §§

text: skall länsskolnämnden särskilt

text: Länsskolnämnderna skall lägga särskild vikt vid en aktiv tillsyn i form av inspektioner. Nämnderna skall, i första hand genom sina tjänstemän, sätta sig in i hur skolarbetet bedrivs, följa undervisningen och ta del av förutsättningarna för det lokala arbetet.

text: Verksförordningens

text: tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på länsskolnämnderna:

text: och

text: 15 §§

text: om myndighetens regelgivning,

text: 16 §

text: om interna föreskrifter,

text: 17 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 18 §

text: om ärendeförteckning,

text: 28 §

text: om vem som får begära in förklaringar m. m.,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut.

text: /r3/ Länsskolnämndens sammansättning

text: Länsskolnämnden består av elva ledamöter.

text: För var och en av ledamöterna skall det finnas en suppleant.

text: Förordning (1989:817).

text: 21 § har upphävts genom förordning (1989:817).

text: 22 § har upphävts genom förordning (1989:817).

text: 23 § har upphävts genom förordning (1989:817).

text: /r4/ Organisation

text: Hos länsskolnämnden finns en länsskolinspektör. Han har det ansvar för verksamheten som framgår av denna förordning. Han är chef för nämndens kansli.

text: Hos länsskolnämnderna, utom nämnden i Gotlands län, skall det finnas en eller flera skolinspektörer.

text: Hos vissa länsskolnämnder finns en planeringsberedning. Föreskrifter om sådana planeringsberedningar finns i förordningen (

text: ) om regional samverkan i fråga om undervisning för elever med handikapp.

text: /r4/ Länsskolnämndens ansvar

text: viktigare frågor om planering, utveckling, resursfördelning, utvärdering och tillsyn rörande skolväsendet inom länet,

text: frågor om samverkan och fördelning av kostnader mellan kommuner och landstingskommuner enligt gällande skollag och vuxenutbildningslag,

text: viktigare frågor om organisation, ekonomi och arbetsformer för myndigheten,

text: frågor om skiljande från anställning eller uppdrag och om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: frågor om tillsättning av tjänster som rektor och studierektor,

text: frågor om tillsättning av tjänster hos nämnden som skolinspektör, avdelningsdirektör och byrådirektör,

text: andra frågor som länsskolinspektören hänskjuter till sammanträde med nämnden.

text: Vid sammanträde med länsskolnämnden skall avgöras

text: /r4/ Länsskolinspektörens ansvar

text: Ärenden som inte skall avgöras vid sammanträde med länsskolnämnden skall avgöras av länsskolinspektören.

text: Med de begränsningar som följer av bestämmelserna i

text: 26 §

text: om länsskolnämndens ansvar har länsskolinspektören det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 9 §§

text: verksförordningen (1987:1100)

text: Länsskolinspektören skall också hålla länsskolnämndens ledamöter informerade om verksamheten.

text: /r4/ Samverkan med andra länsmyndigheter

text: På begäran av länsstyrelsen är länsskolnämndens tjänstemän skyldiga att, som föredragande eller på annat sätt, delta i länsstyrelsens handläggning av ärenden som har samband med nämndens uppgifter.

text: När länsskolnämnden vid sammanträde skall behandla en fråga av större vikt som rör någon annan länsmyndighets arbetsområde, skall företrädare för den myndigheten ges tillfälle att delta i nämndens överläggningar.

text: Länsstyrelsen skall underrättas om sammanträden med länsskolnämnden och om de ärenden som därvid skall förekomma.

text: /r4/ Ärendenas handläggning

text: Länsskolnämnden är vid sammanträde beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst fem andra ledamöter är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs vid sammanträde med länsskolnämnden, skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Länsskolinspektören är skyldig att närvara vid länsskolnämndens sammanträden och har rätt att delta i nämndens överläggningar.

text: Om ett ärende är så brådskande att länsskolnämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst fem andra ledamöter.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Om sådana ärenden som avses i

text: 27 §

text: inte behöver prövas av länsskolinspektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Ärendena avgörs efter föredragning.

text: I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs av någon annan tjänsteman än länsskolinspektören inte behöver föredras.

text: Länsskolinspektören får utan föredragning fatta beslut som inte kan uppskjutas till dess att ärendet hunnit föredras.

text: /r3/ Gemensamma föreskrifter

text: /r4/ Inspektion

text: Ändamålet med inspektionerna är i första hand att ge myndigheten kännedom om verksamheten i dess huvuddrag och att i direkt kontakt -- utan att ge huvudmännen för utbildningen nya uppgifter -- fortlöpande stödja och främja en utveckling och planering av utbildningsverksamheten i enlighet med verksamhetens mål.

text: Inspektioner kan även utgöra led i sådan handläggning hos skolöverstyrelsen eller hos en länsskolnämnd, som utmynnar i att myndigheten beslutar att påtala att föreskrifter i lag, läroplan eller annan författning inte följs.

text: För länsskolnämnderna skall inspektioner utgöra kontinuerliga inslag i arbetet.

text: Myndigheten beslutar vilken eller vilka tjänstemän hos myndigheten som skall utföra en inspektion.

text: Lyder verksamheten under en annan central förvaltningsmyndighet, skall inspektioner göras på det sätt som myndigheterna kommer överens om.

text: Krävs för en viss inspektion sådana särskilda erfarenheter, som är företrädda inom en annan statlig myndighet, får skolöverstyrelsen på central nivå och länsskolnämnden på regional nivå begära hjälp av den myndigheten.

text: Vid inspektion bör de deltagande sammanträffa med vederbörande skolledare och, när så behövs, ordföranden i den lokala styrelsen.

text: Efter en inspektion skall den som har utfört inspektionen lämna en redogörelse inom den tid och på det sätt, som skolöverstyrelsen eller länsskolnämnden bestämmer, och då särskilt uppmärksamma vilka insatser och vilken uppföljning som de gjorda iakttagelserna bör leda till.

text: /r4/ Medbestämmandeformer

text: I förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. och förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statligt reglerade lärartjänster m. fl. finns föreskrifter om rätten att besluta i vissa frågor.

text: /r4/ Tjänstetillsättning m. m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen tillsätter efter anmälan av generaldirektören dels tjänster som skolråd, skolöverläkare och chefsjurist vid skolöverstyrelsen, dels tjänster som länsskolinspektör vid länsskolnämnderna. Tjänster som skolinspektör tillsätts av regeringen efter förslag av länsskolnämnden och yttrande av skolöverstyrelsen.

text: Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva en tjänst som länsskolinspektör.

text: Övriga tjänster vid skolöverstyrelsen tillsätts av överstyrelsen och vid länsskolnämnden av nämnden.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för en bestämd tid. Det sker efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra ledamöter av skolöverstyrelsens styrelse än generaldirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Ledamöter och suppleanter i länsskolnämnden utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen förordnar en av ledamöterna att vara ordförande i länsskolnämnden. Förordnandet ges för en bestämd tid. Nämnden utser inom sig vice ordförande.

text: Förordning (1989:817).

text: /r4/ Anställnings upphörande

text: I fråga om tjänster som länsskolinspektör eller vikariat på sådana tjänster prövas frågor om anställnings upphörande enligt

text: 7 kap.

text: och

text: 12 §§

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning av skolöverstyrelsen.

text: I fråga om tjänster som skolinspektör eller vikarie på sådana tjänster prövas dessa frågor av länsskolnämnden.

text: /r4/ Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av skolöverstyrelsen även i fråga om skolråd, skolöverläkare, chefsjurist, länsskolinspektör och skolinspektör.

text: /r4/ Överklagande

text: lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,

text: lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga,

text: andra föreskrifter.

text: Beslut av länsskolnämnden får överklagas hos skolöverstyrelsen, om något annat inte följer av

text: Skolöverstyrelsens beslut i ett överklagat ärende får överklagas hos regeringen, dock endast när beslutet gäller tillsättning av en tjänst eller ett vikariat eller besked om bisyssla, om inte något annat följer av särskilda föreskrifter.

text: Skolöverstyrelsens beslut i andra ärenden får överklagas hos regeringen, om inte något annat följer av de lagar som anges i

text: första stycket

text: eller av andra föreskrifter.

text: Förordning (1990:120).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

text: I fråga om statsbidrag för redovisningsåret 1988/89 skall skolöverstyrelsen meddela föreskrifter om vid vilken tidpunkt huvudmännen och länsskolnämnderna skall fullgöra de skyldigheter som anges i

text: 4 a kap.

text: och

text: 11 §§

text: vuxenutbildningsförordningen (1985:288)

text: och i

text: 7 § förordningen (1987:736)

text: om timramar för kommunal utbildning för vuxna.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1988.

text: Om

text: skolförordningen (1971:235)

text: skall tillämpas vid tillsättning av arvodestjänster som timlärare för särvux, skall intill den 1 mars 1989

text: 17 kap.

text: och

text: 42 §§

text: nämnda förordning tillämpas i deras lydelse vid utgången av oktober 1988.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Om förfarande har inletts före ikraftträdandet för att tillsätta en tjänst som studierektor eller ett långtidsvikariat på en sådan tjänst skall tjänsten eller vikariatet tillsättas enligt äldre föreskrifter.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juni 1990. Bestämmelserna om schablontillägg i

text: 51 §

text: tillämpas första gången i fråga om statsbidrag för redovisningsåret 1989/90.

rpubl:andrar: ändr. 51 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 53 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1991. Har undervisningen påbörjats före den 1 januari 1991 gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 26 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991. För budgetåret 1991/92 fastställer regeringen i särskild ordning det statsbidrag som skall utgå till driften av särvux.

dcterms:title: Förordning (1988:816) om vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda

text: Inledande föreskrifter

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (

text: särvux

text: 2 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 3 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: Med

text: lektion

text: avses en tidsenhet om 40 minuter då eleverna undervisas. En undervisningstimme motsvarar en lektion.

text: Samrådsorgan m.m.

text: Eleverna skall ha inflytande över hur deras undervisning utformas. Omfattningen och utformningen av elevernas inflytande skall anpassas efter deras förutsättningar. Formerna för samverkan mellan elever och personal skall utvecklas med beaktande av lokala behov.

text: Förordning (1991:1064).

text: Läroplan m.m.

text: I läroplan för kommunal och statlig utbildning för vuxna anges mål och riktlinjer för utbildningen. Läroplanen innefattar i övrigt föreskrifter i form av timplaner och kursplaner.

text: Förordning (1991:1064).

text: Föreskrifterna i

text: 1 kap.

text: och

text: 13 §§

text: vuxenutbildningsförordningen (1985:288)

text: skall tillämpas i fråga om timplaner, kursplaner och arbetsplan i särvux.

text: Vid fastställande av timplaner skall beaktas att antalet lektioner för särvuxkurser får utgöra högst 150 procent av det sammanlagda antalet lektioner i motsvarande kurser enligt timplanerna för komvux.

text: Förordning (1991:1064).

text: Studiegång m.m.

text: En elevs studiesituation skall prövas fortlöpande och särskilt efter inskolningsperioden och i slutet av annan undervisningsperiod.

text: Om det behövs skall en elev ges möjlighet till utökad studievägledning och till stödundervisning.

text: Föreskrifterna i

text: 1 kap.

text: 18 §§

text: vuxenutbildningsförordningen (1985:288)

text: skall tillämpas i fråga om befrielse från undervisning, studieavbrott, skiljande från undervisning m. m.

text: 10 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

sort: upphavd

text: 13 §

text: har upphävts genom förordning (

type: redaktionell

text: 14 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 17 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 18 §

text: har upphävts genom förorkdning (

text: 19 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 20 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 21 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 22 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: Utbildningen m.m.

text: Särvux omfattar undervisning motsvarande den som ges i träningsskolan avseende kommunikation samt verklighetsuppfattning och omvärldskunskap.

text: Särvux omfattar grundläggande utbildning i läsning, skrivning och räkning på en nivå som motsvarar utbildning enligt högst årskurs 6 i grundsärskolan.

text: I läroplanen finns ytterligare föreskrifter.

text: Förordning (1991:1064).

text: På en nivå som motsvarar grundsärskolans högstadium får särvux omfatta kurser i följande ämnen, nämligen svenska, svenska som andraspråk, matematik, religionskunskap, samhällskunskap, historia, geografi, naturkunskap, engelska, maskinskrivning och hemspråk.

text: Utbildningen inom särvux skall bedrivas som deltidsstudier med högst 20 lektioner per vecka under högst 45 veckor per år.

text: Om inte särskilda skäl föranleder annat skall undervisningen bedrivas med lägst två undervisningstillfällen per vecka.

text: Om inte något annat följer av

text: 4 a kap.

text: 5 § första

text: eller

text: andra stycket

text: vuxenutbildningslagen (1982:1118)

text: eller av 27 eller

text: 28 §

text: nedan skall undervisningen i särvux upphöra efter 1 000 lektioner.

text: Förordning (1990:1090).

text: Om en elev inte har nått studiemålet efter den tid som anges i

text: 26 §

text: får styrelsen för utbildningen förlänga studietiden med högst 500 lektioner. För en elev med särskilda svårigheter får styrelsen förlänga studietiden med ytterligare högst 1000 lektioner, om eleven bedöms kunna nå studiemålet genom en sådan ytterligare förlängning.

text: Förordning (1991:1064).

text: 28 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: Undervisningen skall bedrivas som gruppundervisning. Enskild undervisning får anordnas för en elev som har särskilt behov av det.

text: Undervisningen förläggs med hänsyn till elevernas behov.

text: Förordning (1991:1064).

text: 30 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: Behörighet och urval

text: Behörig att tas in i särvux är den som med hänsyn till tidigare studier och annan verksamhet bedöms ha förutsättningar att följa undervisningen.

text: Om inte särskilda skäl föranleder annat får endast den tas in som senast den hösttermin då studierna påbörjas fyller 21 år.

text: Ansökan om intagning görs hos styrelsen för utbildningen i den ordning som styrelsen bestämmer.

text: Förordning (1991:1064).

text: Till kurs i svenska som andraspråk får endast tas in den som har annat språk än svenska som modersmål, som har grundläggande kunskaper i svenska språket och som behöver kursen för att tillgodogöra sig annan undervisning inom särvux.

text: som inte tidigare har deltagit i motsvarande utbildning eller

text: för vilka studierna är av betydelse för yrkesverksamhet eller yrkesval.

text: Vid urval bland behöriga sökande skall företräde ges den som har störst behov av utbildningen. Därvid skall särskilt beaktas utbildningsbehovet för sökande

text: Betyg m.m.

text: Betyg ges vid slutet av en sådan kurs som avses i

text: 24 §

text: . Som betyg används Godkänd eller Icke godkänd (

text: tvågradig betygsskala

text: ). Om det finns särskilda skäl får rektor besluta att intyg skall utfärdas i stället för betyg.

text: Elever i sådan undervisning som avses i

text: 23 §

text: skall få intyg över genomgången utbildning om de begär det.

text: Läraren i kursen bestämmer betyget. Om betyget är beroende av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, bestämmer rektor betyget.

text: Betyg skall dokumenteras i betygskatalog.

text: Förordning (1991:1064).

text: Ett betygsdokument skall utfärdas av rektor för den skolenhet, där eleven fått sista betyget av betydelse för dokumentet. Efter rektors bemyndigande får annan skolledare utfärda betygsdokumentet.

text: Närmare bestämmelser om betygsdokument meddelas i läroplanen.

text: Förordning (1991:1064).

text: Föreskrifterna om rättelse av betyg i

text: 3 kap. 38 § vuxenutbildningsförordningen (1985:288)

text: skall tillämpas.

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om betygsättning samt om betygskatalog och betygsdokument.

text: Förordning (1991:1064).

text: 41 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 42 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 43 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 44 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 45 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 46 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 47 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 48 §

text: har upphävt genom

text: förordning (1991:1064).

text: 49 §

text: har upphävt genom

text: förordning (1991:1064).

text: 50 §

text: har upphävt genom

text: förordning (1991:1064).

text: 51 §

text: har upphävt genom

text: förordning (1991:1064).

text: 52 § har upphävts genom förordning (1989:612).

text: Överklagande m.m.

text: 53 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: Beslut av styrelsen för utbildningen om att skilja en elev från undervisningen enligt

text: 9 §

text: jämförd med

text: 1 kap. 17 § vuxenutbildningsförordningen (1985:288)

text: får överklagas hos kammarrätten.

text: Förordning (1991:1064).

text: 55 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 56 § har upphävts genom förordning (1991:1064).

text: 57 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: Av

text: 23 § förvaltningslagen (1986:223)

text: följer att en skrivelse med överklagande skall ges in till den myndighet som har meddelat beslutet.

text: 59 § har upphävts genom förordning (1990:1471).

text: 60 § har upphävts genom förordning (1990:1471).


rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 19 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 10, 11, 12, 22 §§, rubr. närmast före 18 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1988:831 i lydelse enligt SFS 1996:1606

dcterms:title: Förordning (1988:831) med instruktion för Konstnärsnämnden

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Uppgifter

text: Konstnärsnämnden har till uppgift att besluta om statliga bidrag och ersättningar till konstnärer, i den utsträckning detta inte är någon annans uppgift, främja internationellt konstnärsutbyte och i övrigt fullgöra de uppgifter som följer av särskilda föreskrifter.

text: Nämnden skall hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden.

text: Förordning (1996:1606).

text: Sammansättning

text: Nämndens styrelse består av högst tretton personer. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Organisation och fördelning av vissa uppgifter

text: Vid nämnden finns ett kansli som leds av en chef.

text: styrelsen för Sveriges bildkonstnärsfond,

text: arbetsgruppen för upphovsmän på musikområdet,

text: arbetsgruppen för musiker och sångare,

text: arbetsgruppen för scen- och filmkonstnärer.

text: Inom nämnden finns fyra organ för handläggning av ärenden rörande bidrag och ersättningar till konstnärer, nämligen

text: Styrelsen för Sveriges bildkonstnärsfond består av tretton ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Förordning (1994:304).

text: Arbetsgruppen för upphovsmän på musikområdet består av nio ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Arbetsgruppen för musiker och sångare består av elva ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Förordning (1994:518).

text: Arbetsgruppen för scen- och filmkonstnärer består av elva ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Varje organ som avses i

text: 4 §

text: avgör ärenden inom sitt verksamhetsområde. Är ärendet av principiell betydelse eller annars av större vikt, skall det dock avgöras av konstnärsnämndens styrelse.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på nämnden:

text: 16 §

text: om medverkan i EU-arbetet,

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut, och

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Förordning (1996:454).

text: Nämndens styrelse har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 15 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: besluta i sådana ärenden som inte skall avgöras av något av de organ som anges i

text: 4 §

text: besluta om den närmare fördelningen av ärenden mellan de organ som anges i

text: 4 §

text: besluta om den närmare fördelningen av sådana medel som berör två eller flera av de organ som anges i

text: 4 §

text: , om regeringen inte har gjort en sådan fördelning.

text: Förordning (1996:454).

text: Utöver vad som anges i

text: 13 § verksförordningen

text: skall styrelsen

text: Chefen för kansliet har under styrelsen det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 7 § andra stycket

text: och

text: 10 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Förordning (1996:454).

text: Ärendenas handläggning

text: Nämndens styrelse är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Ett organ som avses i

text: 4 §

text: är beslutfört när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Nämndens styrelse får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till någon som tjänstgör hos nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av styrelsen.

text: Ett organ som avses i

text: 4 §

text: får lämna över till ordföranden eller annan ledamot i organet eller till någon som tjänstgör hos nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas vid sammanträde med organets ledamöter.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får dock medges att ärenden som avgörs enligt 15 eller

text: 16 §

text: inte behöver föredras.

text: Anställningar m.m.

text: Ledamöter i nämndens styrelse utses av regeringen för en bestämd tid, dock högst tre år.

text: Regeringen utser ordförande och vice ordförande. Förordnandena ges för en bestämd tid, dock högst tre år.

text: Ledamöter i styrelsen för Sveriges bildkonstnärsfond utses av regeringen för en bestämd tid, dock högst tre år.

text: Förordning (1994:304).

text: Ledamöter i en arbetsgrupp som avses i

text: 4 §

text: Regeringen utser ordförande i varje arbetsgrupp. Förordnandet ges för en bestämd tid, dock högst tre år. Arbetsgruppen utser inom sig vice ordförande.

text: Den som varit ledamot i nämndens styrelse under en period får inte på nytt utses till ledamot i styrelsen, om det inte finns särskilda skäl.

text: Motsvarande gäller för ledamöter i sådana organ som avses i

text: 4 §

text: samt för ersättare i styrelsen för Sveriges bildkonstnärsfond.

text: Kanslichefen anställs av styrelsen. Detsamma gäller andra anställningar.

text: Förordning (1996:454).


text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 2 kap.

text: och

text: 15 §§

text: den 1 juni 1989, och i fråga om

text: 5 kap. 1 §

text: den 1 juli 1989.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 13, 15 §§, 5 kap 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1991, då förordningen (

text: ) med instruktion för skatteförvaltningen skall upphöra att gälla.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 7 §

text: om skattemyndigheternas organisation skall tillämpas från och med den 1 januari 1992. Riksskatteverket får besluta, att bestämmelserna skall tillämpas för en skattemyndighet före denna tidpunkt.

text: Intill dess de nya bestämmelserna börjar tillämpas gäller att det vid skattemyndigheten skall finnas skattekontor samt de enheter som anges i

text: 3 kap. 7 § förordningen (1988:832)

text: med instruktion för skatteförvaltningen. Under samma tid gäller att taxeringsenheten eller, i Gotlands län, taxerings-, uppbörds- och dataenheten vid tillämpning av bestämmelserna om skattenämnd skall anses som ett skattekontor.

dcterms:identifier: SFS 1988:832 i lydelse enligt SFS 1990:1293

dcterms:title: Förordning (1988:832) med instruktion för skatteför- valtningen

rdfs:label: Finansdepartementet

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Med

text: skatteförvaltningen

text: avses i denna förordning riksskatteverket, länsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna.

text: Riksskatteverket är chefsmyndighet inom skatteförvaltningen.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Riksskatteverket

text: Uppgifter

text: Riksskatteverket är central förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter, folkbokföring och val, allt i den mån annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: meddela föreskrifter om verkställighet av lag enligt särskilda bemyndiganden,

text: genom allmänna råd och uttalanden verka för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid rättstillämpningen inom verksamhetsområdet,

text: lämna direktiv om organisationen och arbetsformerna inom skatteförvaltningen,

text: fördela de ekonomiska och andra resurser som ställs till skatteförvaltningens förfogande,

text: följa upp länsskattemyndigheternas och de lokala skattemyndigheternas ekonomiska redovisning och analysera resultatet samt

text: planera och leda skatte- och avgiftskontrollen.

text: Verket skall särskilt

text: Verket skall även i övrigt enligt de riktlinjer som statsmakterna har angett meddela de föreskrifter och andra beslut som behövs för att uppnå samordning, rationalisering och enhetlighet vid arbetet inom skatteförvaltningen.

text: Inom skatteförvaltningens verksamhetsområde företräder verket staten vid domstol om det inte särskilt föreskrivs, att detta ankommer på länsskattemyndighet eller särskilt förordnat allmänt ombud.

text: Verket får bestämma att en länsskattemyndighet eller en kronofogdemyndighet skall företräda staten i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden.

text: Verket skall årligen avge anslagsframställning för skatteförvaltningen.

text: Bestämmelser om verkets uppgifter inom exekutionsväsendet finns i förordningen (

text: ) med instruktion för exekutionsväsendet.

text: Bestämmelser om riksskatteverkets medverkan i totalförsvaret finns i förordningen (

text: ) om ledning och samordning inom totalförsvarets civila del.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall, med undantag av

text: och

text: 30 §§

text: , tillämpas på riksskatteverket.

text: Myndighetens ledning

text: Riksskatteverkets generaldirektör är chef för verket.

text: Överdirektören är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Styrelsen

text: Riksskatteverkets styrelse består av högst tolv personer, generaldirektören och överdirektören medräknade. Generaldirektören är styrelsens ordförande. Överdirektören är styrelsens vice ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Organisation

text: Inom verket finns elva avdelningar.

text: Tre avdelningar bildar en skatterättslig huvudavdelning: processavdelningen, skatterättsavdelningen och beskattningsavdelningen.

text: Tre avdelningar bildar en skatteadministrativ huvudavdelning: uppbördsavdelningen, taxerings- och revisionsavdelningen samt utvecklingsavdelningen.

text: De övriga fem avdelningarna är exekutionsavdelningen, avdelningen för folkbokföring och val, ekonomiavdelningen, personalavdelningen samt den tekniska avdelningen.

text: Varje huvudavdelning leds av en skattechef. Exekutionsavdelningen leds av en kronodirektör. Avdelningen för folkbokföring och val leds av en folkbokföringsdirektör, ekonomiavdelningen av en ekonomidirektör, personalavdelningen av en personaldirektör, den tekniska avdelningen av en teknisk direktör samt var och en av de övriga avdelningarna av en skattedirektör.

text: Inom verket finns en nämnd för rättsärenden och en sjömansskattenämnd. Till verket är en forskarskattenämnd knuten.

text: Till nämnden för rättsärenden och forskarskattenämnden finns ett gemensamt kansli som leds av en kanslichef.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på riksskatteverket med det undantag som följer av

text: 15 § första stycket

text: Förordning (1989:199).

text: Personalansvarsnämnden

text: skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning,

text: disciplinansvar,

text: åtalsanmälan,

text: avstängning eller läkarundersökning.

text: Riksskatteverkets personalansvarsnämnd prövar följande frågor enligt lagen (

text: ) om offentlig anställning för hela skatteförvaltningen:

text: Personalansvarsnämnden består av generaldirektören, chefen för den skatteadministrativa huvudavdelningen, chefen för exekutionsavdelningen, chefen för personalavdelningen och två särskilt utsedda personalföreträdare. Personalföreträdarna skall inte utses enligt

text: personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: , utan utses och entledigas av de två arbetstagarorganisationer som är de största med hänsyn till antalet medlemmar inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet.

text: Generaldirektören är nämndens ordförande.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1989:199).

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Styrelsen får överlåta åt generaldirektören att besluta om sådana föreskrifter som avses i

text: 13 § verksförordningen (1987:1100)

text: . Detta gäller dock inte föreskrifter som är av principiellt slag eller i övrigt av större vikt.

text: Ärendenas handläggning

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen, nämnden för rättsärenden, sjömansskattenämnden eller personalansvarsnämnden avgörs av generaldirektören ensam.

text: Om sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: inte behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Tjänstetillsättning

text: Generaldirektören och överdirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänster som chef för huvudavdelning, chef för avdelning, allmänt ombud samt kanslichef vid nämnden för rättsärenden och forskarskattenämnden tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av verket.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören och överdirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Nämnden för rättsärenden

text: Nämnden för rättsärenden sammanträder på två avdelningar, en för direkt skatt och en för indirekt skatt.

text: Nämnden består av högst arton ledamöter och högst tjugofyra ersättare. Ledamöter och ersättare utses av regeringen för högst fyra år. Bland ledamöterna utser regeringen två ordförande och tre vice ordförande.

text: Ledamöternas och ersättarnas fördelning på avdelningarna bestäms av regeringen.

text: Nämnden avgör ärenden om förhandsbesked, bindande förklaringar och dispenser i rättsfrågor.

text: Nämnden är vid avgörande av ärenden angående förhandsbesked och bindande förklaringar beslutför när minst sex ledamöter är närvarande. Nämnden är dock beslutför i ett sådant ärende med fyra eller fem ledamöter, om minst fyra av dessa, bland dem ordföranden, är ense om utgången i ärendet.

text: I övriga ärenden är nämnden beslutför när minst tre ledamöter är närvarande. Flera än åtta ledamöter får inte delta i nämndens beslut. Bland ledamöterna skall ingå en ordförande eller en vice ordförande.

text: Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning tillämpas föreskrifterna i

text: 16 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i tvistemål.

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få avvikande mening antecknad.

text: Nämnden får överlämna åt en ordförande eller en vice ordförande att besluta ensam i ärenden av enkel beskaffenhet.

text: Ordförande eller vice ordförande i nämnden får kalla sakkunnig och, även om hinder för någon ledamot inte föreligger, ersättare att närvara vid överläggningarna men dock inte delta i nämndens beslut.

text: Generaldirektören får inträda som ordförande i nämnden när han finner anledning till det.

text: Sjömansskattenämnden

text: Om sjömansskattenämndens sammansättning och uppgifter finns bestämmelser i lagen (

text: ) om sjömansskatt.

text: Forskarskattenämnden

text: Om forskarskattenämndens sammansättning och uppgifter finns bestämmelser i lagen (

text: ) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige.

text: 3 kap.

text: Länsskattemyndigheterna

text: Uppgifter

text: Länsskattemyndigheten är regional förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter och folkbokföring, om annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: Länsskattemyndigheten är under riksskatteverket chefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet och skall meddela de beslut som behövs i fråga om verksamheten hos dessa myndigheter, om detta inte ankommer på annan.

text: Länsskattemyndigheten skall bistå länsstyrelsen i arbetet med de allmänna valen.

text: Verksförordningens

text: tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på länsskattemyndigheterna med undantag av

text: och

text: 30 §§

text: Myndighetens ledning

text: Länsskattechefen är chef för länsskattemyndigheten.

text: Vid länsskattemyndigheten i Stockholms län finns en biträdande länsskattechef som är länsskattechefens ställföreträdare.

text: Styrelsen

text: Länsskattemyndighetens styrelse består av högst tio personer, länsskattechefen medräknad. Länsskattechefen är styrelsens ordförande. En av ledamöterna är vice ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Organisation

text: I varje län finns en länsskattemyndighet.

text: Länsskattemyndigheterna i Stockholms län, Malmöhus län samt Göteborgs och Bohus län består av en taxeringsenhet, en revisionsenhet, en besvärsenhet, en mervärdeskatteenhet, en uppbördsenhet, en dataenhet och en administrativ enhet som får vara indelade i sektioner.

text: I Gotlands län består länsskattemyndigheten av en taxerings-, uppbörds- och dataenhet, en revisions- och mervärdeskatteenhet, en besvärsenhet samt en administrativ enhet.

text: I övriga län består länsskattemyndigheten av en taxeringsenhet, en revisionsenhet, en besvärsenhet, en mervärdeskatteenhet, en uppbördsenhet, en dataenhet och en administrativ enhet.

text: Vid länsskattemyndigheterna i Stockholms län, Malmöhus län, Göteborgs och Bohus län och Västernorrlands län får dock finnas ytterligare en revisionsenhet som inte skall vara indelad i sektioner.

text: Varje enhet och sektion förestås av en enhetschef respektive sektionschef.

text: Personalföreträdare

text: skall tillämpas på länsskattemyndigheterna.

text: Personalansvar

text: I

text: 2 kap.

text: och

text: 15 §§

text: finns bestämmelser om personalansvarsnämnd.

text: Bestämmelserna om statens ansvarsnämnd i

text: 15 kap. 4 § första stycket lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning gäller enhetscheferna och sektionscheferna.

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: om årsbudget och andra väsentliga ekonomiska ärenden,

text: i anledning av riksrevisionsverkets revisionsberättelser och revisionsrapporter.

text: Styrelsen skall fatta beslut

text: Interna föreskrifter

text: Länsskattemyndigheten beslutar om sin egen arbetsordning inom ramen för den normalarbetsordning som riksskatteverket fastställer.

text: Ärendenas handläggning m. m.

text: När länsskattechefen har förhinder fullgörs dennes uppgifter av den tjänsteman som länsskattechefen bestämmer.

text: För länsskattemyndigheten i Stockholms län tillämpas

text: första stycket

text: när både länsskattechefen och hans ställsföreträdare har förhinder.

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Länsskattechefen förordnas av regeringen för en bestämd tid efter anmälan av riksskatteverket.

text: Tjänster som enhetschef och sektionschef tillsätts av riksskatteverket efter förslag av länsskattemyndigheten. Motsvarande gäller tjänsten som biträdande länsskattechef vid länsskattemyndigheten i Stockholms län.

text: Andra tjänster tillsätts av länsskattemyndigheten.

text: Andra styrelseledamöter än länsskattechefen utses av regeringen för en bestämd tid. Regeringen utser en av ledamöterna att vara vice ordförande.

text: Länsskattemyndigheten får besluta att en tjänsteman vid myndigheten skall tjänstgöra vid en lokal skattemyndighet i länet.

text: 4 kap.

text: De lokala skattemyndigheterna

text: Uppgifter

text: Den lokala skattemyndigheten är lokal förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter, pensionsgrundande inkomst och folkbokföring, allt i den mån annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: Till den lokala skattemyndighetens uppgifter hör också att upprätta allmän röstlängd.

text: Det åligger den lokala skattemyndigheten att bestyrka skriftlig uppgift om sökandens ekonomiska förhållanden vid ansökan om fri rättshjälp hos Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna.

text: Verkförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på de lokala skattemyndigheterna:

text: 6 §§

text: 7 §

text: och

text: samt

text: 9 §

text: om myndighetschefens ansvar och uppgifter,

text: 17 §

text: om inhämtande av uppgifter och

text: 29 §

text: om myndighetens beslut.

text: Myndighetens ledning

text: Fögderichefen är chef för den lokala skattemyndigheten.

text: Organisation

text: I varje län finns en eller flera lokala skattemyndigheter. I kungörelsen (1973:796) om rikets indelning i fögderier finns föreskrifter om de lokala skattemyndigheternas verksamhetsområden.

text: De lokala skattemyndigheterna i Göteborgs, Helsingborgs, Huddinge, Linköpings, Malmö, Norrköpings, Stockholms, Sundsvalls, Uppsala, Västerås och Östersunds fögderier indelas i en administrativ enhet, en eller två skatteenheter och en arbetsgivarenhet. Vid den lokala skattemyndigheten i Stockholms fögderi finns dessutom en folkbokföringsenhet.

text: De lokala skattemyndigheterna på följande orter indelas i en serviceenhet, en granskningsenhet, och en arbetsgivarenhet: Borlänge, Borås, Eksjö, Eskilstuna, Eslöv, Falun, Gävle, Halmstad, Handen, Hässleholm, Jönköping, Kalmar, Karlshamn, Karlstad, Katrineholm, Kristianstad, Lidköping, Ljungby, Lund, Mora, Nyköping, Skara, Skellefteå, Skövde, Sollentuna, Solna, Sunne, Trelleborg, Uddevalla, Umeå, Vetlanda, Visby, Vänersborg, Värnamo, Växjö, Ängelholm och Örebro.

text: Övriga lokala skattemyndigheter indelas i en serviceenhet och en granskningsenhet.

text: Personalansvar

text: I

text: 2 kap.

text: och

text: 15 §§

text: om offentlig anställning gäller fögdericheferna.

text: Interna föreskrifter

text: Länsskattemyndigheten beslutar om arbetsordningen för en lokal skattemyndighet inom ramen för den normalarbetsordning som riksskatteverket fastställer.

text: Ärendenas handläggning

text: Fögderichefen skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av personalansvarsnämnden vid riksskatteverket.

text: Om sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: inte behöver prövas av fögderichefen, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut av länsskattemyndigheten.

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Tjänster som fögderichef tillsätts av riksskatteverket efter förslag av länsskattemyndigheten. Tjänsterna som chef för de lokala skattemyndigheterna i Göteborgs, Malmö och Stockholms fögderier tillsätts dock av regeringen efter anmälan av riksskatteverket.

text: Länsskattemyndigheten får i arbetsordningen eller genom särskilda beslut överlämna åt en lokal skattemyndighet att tillsätta tjänster som avses i

text: andra stycket

text: . Detta gäller dock inte tjänst som chef för enhet.

text: När länsskattemyndigheten tillsätter en tjänst eller ett vikariat på en tjänst vid en lokal skattemyndighet skall fögderichefen delta i den slutliga handläggningen av ärendet.

text: Länsskattemyndigheten får besluta att en tjänsteman vid en lokal skattemyndighet skall tjänstgöra vid länsskattemyndigheten eller vid en annan lokal skattemyndighet i länet.

text: Länsskattemyndigheten meddelar beslut om anställningens upphörande enligt

text: 7 kap.

text: eller

text: 12 §

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning för en tjänsteman vid en lokal skattemyndighet.

text: 5 kap.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Tjänstetillsättning

text: En myndighets befogenhet enligt

text: 3 § första stycket förordningen (1989:166)

text: om inrättandet av tjänster utövas av riksskatteverket i fråga om tjänster vid länsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna. Befogenheten får helt eller delvis lämnas över till länsskattemyndigheten.

text: Förordning (1989:199).

text: Om en tjänst har kungjorts ledig till ansökan i Post- och Inrikes Tidningar, skall myndighetens beslut om tillsättning eller beslut att inte tillsätta tjänsten tillkännages på samma sätt. Myndigheten får i stället tillkännage beslutet på myndighetens anslagstavla, om underrättelse om detta samtidigt sänds till varje sökande som inte är anställd hos myndigheten.

text: Bisysslor

text: En tjänsteman inom skatteförvaltningen får inte mot ersättning lämna skattskyldiga eller arbetsgivare biträde med upprättande av deklaration eller annan uppgift eller handling enligt skatte-, taxerings-, avgifts- eller uppbördsförfattningarna eller annat biträde i skatte-, avgifts- eller uppbördsfrågor. En tjänsteman vid en länsskattemyndighet får dock mot ersättning lämna biträde åt skattskyldiga eller arbetsgivare utom länet i ärenden av enkel beskaffenhet. Detsamma gäller för en tjänsteman vid en lokal skattemyndighet i fråga om skattskyldiga eller arbetsgivare utom fögderiet.

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av riksskatteverket även i fråga om chef för huvudavdelning och avdelning vid riksskatteverket, allmänt ombud, kanslichef vid rättsnämndens kansli och forskarskattenämnden. Detsamma gäller länsskattechef, biträdande länsskattechef, enhetschef och sektionschef vid länsskattemyndighet och i fråga om fögderichef vid lokala skattemyndigheterna i Göteborgs, Malmö och Stockholms fögderier.

text: Överklagande

text: Den lokala skattemyndighetens beslut får överklagas hos länsskattemyndigheten och länsskattemyndighetens beslut får överklagas hos riksskatteverket om något annat inte är särskilt föreskrivet.

text: Länsskattemyndighetens förslag till tjänstetillsättningar får inte överklagas särskilt.

text: Riksskatteverkets beslut i ett överklagat ärende får inte överklagas.

text: lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,

text: lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga,

text: andra föreskrifter.

text: Riksskatteverkets beslut i andra ärenden får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av


text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1988.

text: förordningen (

text: ) om ersättning och belöning av statsmedel vid biträde åt ordningsmakten,

text: kungörelsen (

text: ) med bestämmelser angående tillämpningen av förordningen om ersättning och belöning av statsmedel vid biträde åt ordningsmakten.

text: Genom förordningen upphävs

text: I fråga om ingripanden som har gjorts före den 1 augusti 1988 tillämpas äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2001.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ingripanden som gjorts före den 1 juli 2001.

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 a §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2015.

text: Brottsoffermyndigheten ska efter ikraftträdandet handlägga de ärenden om överklagande som har kommit in till Rikspolisstyrelsen men som inte har hunnit avslutas före utgången av 2014.

dcterms:identifier: SFS 1988:842 i lydelse enligt SFS 2014:1140

dcterms:title: Förordning (1988:842) om ersättning och belöning åt den som hjälper polisen

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Ersättning

text: Den som ingriper för att hjälpa polisen eller en ordningsvakt att utföra en arbetsuppgift och som skadas till följd av det kan få ersättning av staten enligt bestämmelserna i denna förordning.

text: avvärja ett påbörjat eller överhängande brottsligt angrepp mot annan eller annans egendom, eller

text: hindra angriparen från att komma undan.

text: Förordning (2014:1140).

text: Sådan ersättning kan också betalas ut till den som på egen hand, innan en polisman eller en ordningsvakt har kommit till platsen eller på annat sätt tagit sig an saken, i nödvärn eller med laga rätt ingriper för att

text: Ersättning lämnas för personskada, sakskada och ren förmögenhetsskada som uppkommit till följd av ett ingripande som avses i

text: 1 §

text: Om skadan har uppkommit till följd av brott, kan ersättning lämnas också enligt

text: brottsskadelagen (2014:322)

text: Förordning (2014:325).

text: Ersättning för personskada och sakskada bestäms enligt

text: 5 kap.

text: skadeståndslagen (1972:207)

text: När ersättning för personskada skall bestämmas, avräknas skadestånd och brottsskadeersättning som den skadelidande har erhållit. Vidare avräknas ersättning av annat slag som den skadelidande har rätt till på grund av skadan och som inte redan har avräknats med stöd av

text: 5 kap. 3 § skadeståndslagen

text: . Avräkning skall dock inte ske i den mån ersättningen motsvarar ett sparande på den skadelidandes sida.

text: När ersättning för sakskada och ren förmögenhetsskada skall bestämmas, avräknas skadestånd och brottsskadeersättning som den skadelidande har erhållit. Vidare avräknas ersättning av annat slag som den skadelidande har rätt till på grund av skadan.

text: För att få ersättning skall den skadelidande till staten överlåta sin rätt till motsvarande skadestånd av den som är ansvarig för skadan.

text: ingripandet inte var nödvändigt,

text: ingripandet med hänsyn till angreppets beskaffenhet och det angripnas betydelse var uppenbart oförsvarligt,

text: ingripandet skedde mot ett uttryckligt förbud från en polisman eller en ordningsvakt, eller

text: det finns andra särskilda skäl mot att ersättning betalas ut.

text: Förordning (2014:1140).

text: Ersättning betalas inte ut om

beteckning: 5 a §

text: Den som i nära anslutning till ett brott lämnar hjälp till den som har drabbats av brottet och i samband med detta drabbas av en sådan skada som avses i

text: 4 § första stycket brottsskadelagen (2014:322)

text: kan, om inte

text: 1 §

text: är tilllämplig, få ersättning av staten för skadan med skäligt belopp.

text: Det som sägs i

text: och

text: 7 §§

text: ska gälla även för ersättning enligt denna paragraf.

text: Förordning (2014:1140).

ordinal: 5 a

text: Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen ska, beroende på i vilken myndighets verksamhet skadan har uppkommit, pröva frågan om ersättning.

text: Förordning (2014:1140).

text: En ansökan om ersättning görs till den myndighet som anges i

text: 6 §

text: inom ett år efter det att händelsen inträffade. Den ska innehålla en utredning om skadan och om den händelse som ligger till grund för ersättningsanspråket och de uppgifter som i övrigt behövs för att avgöra ersättningsfrågan.

text: Förordning (2014:1140).

text: 8 § Har upphävts genom förordning (2001:44).

text: Statens rätt enligt

text: 4 §

text: mot den som är ansvarig för skadan ska bevakas av den myndighet som prövat ersättningsfrågan. Belopp under 500 kronor behöver dock inte bevakas.

text: Förordning (2014:1140).

text: Belöning

text: Den som vid ett ingripande som avses i

text: 1 §

text: har visat särskild rådighet kan belönas av staten. Detsamma gäller den som annars har visat särskild rådighet genom att avvärja fara för liv, hälsa eller värdefull egendom.

text: Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen ska, beroende på i vilken myndighets verksamhet frågan har uppkommit, pröva frågan om belöning.

text: Förordning (2014:1140).

text: 12 § Har upphävts genom förordning (2001:44).

text: Beslut om ersättning enligt

text: och

text: 5 a §§

text: får överklagas till Brottsoffermyndigheten.

text: Brottsoffermyndighetens beslut får inte överklagas.

text: Beslut i ärenden om belöning får inte överklagas.

text: Förordning (2014:1140).

text: Utbetalning

text: Ersättningen eller belöningen betalas ut av den myndighet som först har beslutat i ärendet.

text: Förordning (2014:1140).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Tillkännagivande (1988:844) om kungörande m.m. i fråga om konventionen den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Förenta nationernas konvention den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp, som för Sveriges del med vissa undantag träder i kraft den 1 januari 1989/n1/, har kungjorts genom publicering i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1987:87) i sin lydelse på originalspråken arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska. En översättning av konventionen till svenska finns intagen i bilaga till lagen (

text: ) om internationella köp.

text: Konventionen kommer den 1 januari 1989 att ha trätt i kraft i förhållande till de främmande stater som förtecknats i det följande.

cells: I enlighet med artikel 95 skall punkt 1) b) i artikel 1 inte vara bindande för Förenta staterna

type: rad

cells: I enlighet med artiklarna 12 och 96 skall de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 och del II i konventionen, som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte gälla när en part har sitt affärsställe i Argentinska Republiken.

cells: I enlighet med artikel 92 skall Finland inte vara bundet av del II (avtalsdelen).

cells: I enlighet med artikel 94, i förhållande till Sverige enligt

text: första stycket

text: andra stycket

cells: , skall konventionen inte tillämpas på köpeavtal då parterna har sina affärsställen i Finland, Sverige, Danmark, Island eller Norge.

cells: Folkrepubliken Kina anser sig inte bunden av punkt 1) b) i artikel 1, artikel 11 och de bestämmelser i konventionen som avser innehållet i artikel 11.

cells: Ungerska Folkrepubliken anser Allmänna villkor för leverans av varor mellan organisationer i stater som är medlemmar av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd/GCD CMEA, 1968/1975, 1979 års version/ vara underkastade bestämmelserna i artikel 90 i konventionen;

cells: Ungerska Folkrepubliken förklarar att i enlighet med artiklarna 12 och 96 i konventionen skall de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 eller del II i konventionen, som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte gälla när en part har sitt affärsställe i Ungerska Folkrepubliken.

type: tabell

text: ________________________________________________________________________ Stat Dag för konventionens Förklaringar och ikraftträdande i för- reservationer hållande till staten ________________________________________________________________________

text: Österrike 1989-01-01 __ ________________________________________________________________________


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 16 §

text: Samtliga sparare med konton som vid utgången av december månad år 2000 är anslutna till ungdomsbosparandet skall få en bonusränta. Bonusräntan motsvarar tre procent årlig ränta på behållningen den sista i varje månad av de insättningar som gjorts på kontot från det kontot anslöts till ungdomsbosparandet till och med den 31 december 2000. Spararen tillgodoräknas bonusränta på sparmedel från och med månaden efter det att medlen satts in på kontot.

text: Om en sparare får ränta enligt den upphävda

text: 11 §

text: lagen om ungdomsbosparande skall avräkning ske med ett motsvarande belopp från den ränta som betalas ut enligt denna övergångsbestämmelse.

text: Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut av Riksgäldskontoret.

dcterms:identifier: SFS 1988:846 i lydelse enligt SFS 1995:1289

dcterms:title: Lag (1988:846) om ungdomsbosparande

rdfs:label: Finansdepartementet FMA V

text: Denna lag innehåller bestämmelser om ungdomsbosparande.

text: bank en svensk bank eller sparkassa, och

text: bosparkonto ett sparkonto i bank eller sparkassa, avsett för sparande som är knutet till en turordning för bostadsförvärv.

text: Lag (1995:1289).

text: I lagen avses med

text: Var och en som är folkbokförd här i landet får börja spara i ungdomsbosparandet från och med det kalenderår då han fyller 16 år. Ingen får börja spara på ett konto i ungdomsbosparandet efter utgången av det kalenderår då han fyllt 25 år.

text: Lag (1991:536).

text: Sparmedlen skall sättas in i bank, på räntebärande konto anslutet till ungdomsbosparandet. Till sparandet får anslutas bosparkonton och andra sparkonton av sådant slag som banken erbjuder kunder i allmänhet, dock ej allemanssparkonton och vinstsparkonton. En sparare får inte samtidigt spara på mer än två konton.

text: Inga andra konton än bosparkonton får vid anslutning till ungdomsbosparandet visa något tillgodohavande för spararen.

text: Konton av viss typ får anslutas till ungdomsbosparandet efter anmälan från banken till riksgäldskontoret.

text: Ett konto upphör att vara anslutet till ungdomsbosparandet vid utgången av det kalenderår då spararen fyller 28 år.

text: Om rätten till sparmedlen på ett konto genom överlåtelse eller på annat sätt övergår till någon annan eller om spararen pantsätter sin fordran upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet.

text: Varje sparare får sätta in sammanlagt högst 800 kronor i månaden på konton anslutna till ungdomsbosparandet.

text: Vid uttag skall spararen till banken betala en uttagsavgift motsvarande en procent av det uttagna beloppet, dock minst 20 kronor.

text: Någon avgift enligt

text: första stycket

text: skall inte betalas för uttag som sker i samband med att bonusräntan enligt

text: 11 §

text: tas i anspråk.

text: En sparare får överföra hela behållningen av vad han satt in på ett konto enligt

text: 6 §

text: till ett annat konto som är anslutet till ungdomsbosparandet. En sparare får dessutom överföra hela behållningen av vad han låtit ansluta till ungdomsbosparandet enligt

text: 3 §

text: , om den bank som för kontot till vilket överföring skall ske godkänner överföringen. Det konto från vilket överföring sker upphör genom överföringen att vara anslutet till ungdomsbosparandet.

text: Banken är berättigad till ersättning med högst 100 kronor av spararen för sina kostnader för en överföring.

text: Lag (1989:99).

text: Om en sparare överskrider de begränsningar som gäller enligt 3 eller

text: 6 §

text: skall de oriktigt insatta sparmedlen betalas ut till honom.

text: På de medel som står inne på ett konto anslutet till ungdomsbosparandet skall banken betala årlig ränta efter en viss lägsta procentsats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilken lägsta räntesats som vid varje tidpunkt skall gälla.

text: Om ett konto är anslutet till ungdomsbosparandet sedan minst tre år och de behållna insättningarna enligt

text: 6 §

text: på kontot uppgår till minst 5 000 kronor har spararen rätt att få en särskild bonusränta.

text: Bonusräntan motsvarar tre procent årlig ränta på behållningen den sista i varje månad av de insättningar som gjorts på kontot enligt

text: 6 §

text: Vid tillämpning av

text: första stycket

text: skall konton mellan vilka överföring skett enligt

text: 8 §

text: anses som ett enda konto.

text: Bonusräntan enligt

text: 11 §

text: bekostas av staten och betalas ut av riksgäldskontoret. Utbetalning skall ske när spararen begär det eller när han erhåller lån enligt

text: 15 §

text: . När bonusräntan på ett konto betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet.

text: Har bonusräntan på ett konto inte tagits i anspråk vid utgången av det kalenderår då spararen fyllt 28 år skall bonusräntan då påföras kontot.

text: Om spararen dör och det vid dödsfallet föreligger rätt till bonusränta enligt

text: 11 §

text: skall bonusräntan betalas ut till dödsboet.

text: Rätten till bonusränta enligt

text: 11 §

text: förfaller, utom i fall som sägs i

text: 13 §

text: , när kontots anslutning till ungdomsbosparandet upphör.

text: En sparare som har rätt till bonusränta enligt

text: 11 §

text: har också rätt att få lån för förvärv av bostad och för bosättning i övrigt. Lånet lämnas eller förmedlas av den kontoförande banken efter sedvanlig kreditprövning. Lånerätten avser ett belopp motsvarande tre gånger behållningen av de insättningar som gjorts på kontot enligt

text: 6 §

text: Sker sparandet på ett bosparkonto och har banken åtagit sig att lämna spararen lån endast för förvärv av en nyproducerad bostadsrättslägenhet, är banken inte skyldig att svara för lån som sägs i

text: första stycket

text: annat än för bostadsrättsförvärv enligt åtagandet.

text: Den bank som svarar för lån enligt

text: 15 §

text: bestämmer de närmare villkoren och beslutar om lån.

text: Vid bankens prövning av ansökan om lån gäller de föreskrifter som Riksbanken har meddelat med stöd av lagen (

text: ) om valuta- och kreditreglering och de föreskrifter i övrigt som gäller för banken.

text: Lag (1992:1607).

text: Riksgäldskontoret svarar för administration och kontroll av ungdomsbosparandet.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990 och tillämpas första gången vid 1992 års taxering. De äldre bestämmelserna i

text: 3 §

text: tillämpas dock fortfarande i fråga om bonusränta som tillgodoräknas spararen före utgången av år 1991.

text: Lag (1991:1467).

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest. till 1990:675

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992 och tillämpas första gången vid 1994 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas första gången vid 1995 års taxering.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993 och tillämpas första gången vid 1994 års taxering i den mån inte annat följer av punkterna 2--4 nedan.

text: Bestämmelserna i

text: 2 § första stycket

text: om andelar i allemansfond skall vid 1994 och 1995 års taxeringar tillämpas med utnyttjande av kvotdelen två tredjedelar i stället för kvotdelen fyra femtedelar.

text: Bestämmelserna i

text: 2 §

text: sista stycket skall tillämpas första gången vid 1995 års taxering.

text: Bonusränta enligt

text: 11 § lagen (1988:846)

text: om ungdomsbosparande som tillgodoräknats spararen före utgången av år 1991 utgör alltjämt inte skattepliktig inkomst.

rpubl:andrar: upph. 3 §; ändr. författningsrubr. 1, 2 §§

text: Denna lag träder i kraft den 15 april 1993. Bestämmelserna i

text: 2 § tredje stycket

text: Den upphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas vid 1994 och tidigare års taxeringar. Bestämmelserna om sparpremie i den upphävda

text: 2 § tredje stycket

text: skall tillämpas vid 1995 och senare års taxeringar. Bonusränta enligt

text: 11 § lagen (1988:846)

dcterms:title: Lag (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Inledande bestämmelse

text: Skattelättnader enligt denna lag medges för sparande enligt lagen (

text: ) om allemanssparande och lagen (

text: ) om premiegrundande allemanssparande.

text: Lag (1993:176).

text: Allemanssparande

text: Av realisationsvinst och utdelning på andel i allemansfond tas fyra femtedelar upp som skattepliktig inkomst. Avdrag för realisationsförlust på sådan andel grundas på fyra femtedelar av förlusten.

text: För utdelning enligt

text: 18 §

text: sista stycket lagen (

text: ) om allemanssparande skall gåvoskatt betalas i den mån skattskyldighet föreligger enligt lagen (

text: ) om arvsskatt och gåvoskatt.

text: Sparpremie enligt lagen (

text: ) om premiegrundande allemanssparande utgör inte skattepliktig inkomst. De fondandelar som erhållits som en sådan premie anses anskaffade för marknadsvärdet när andelarna förs till det premiegrundande kontot.

text: Lag (1993:176).

text: Ungdomssparande

text: 3 § har upphävts genom lag (1992:1488).


rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:title: Förordning (1988:849) om fortbildningsnämnder

rdfs:comment: Rättelseblad SFS1988:849 har iakttagits. Författningen har upphävts gennom SFS1991:1062.

text: /r3/ Allmänna föreskrifter

text: I

text: 16 a kap.

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: finns föreskrifter om fortbildningsnämndernas sammansättning.

text: /r3/ Verksamhetsområde

cells: */k/ Fortbildningsnämnden i Stockholm: län,

text: Fortbildningsnämndernas verksamhetsområden omfattar följande län,

cells: */k/ Fortbildningsnämnden i Linköping: Jönköpings län,

cells: */k/ Fortbildningsnämnden i Lund: Kristianstads, Malmöhus och Hallands län,

cells: */k/ Fortbildningsnämnden i Göteborg: Älvsborgs, Skaraborgs och Värmlands län,

cells: */k/ Fortbildningsnämnden i Umeå: Västerbottens och Norrbottens län.

text: */k/ Fortbildningsnämnden i Uppsala: */-k/ Uppsala, Södermanlands, Örebro, Västmanlands, Kopparbergs och Gävleborgs län,

text: /r3/ Uppgifter

text: verka för att skolväsendets personalutbildning bedrivs efter de mål och riktlinjer som har fastställts för verksamheten,

text: inhämta uppgift om skolväsendets behov av och önskemål om personalutbildning och med utgångspunkt däri besluta om tilldelning av medel för sådan utbildning till högskoleenheter och andra utbildningsanordnare,

text: ombesörja en ändamålsenlig planering, samordning och utveckling av personalutbildningen,

text: i vissa fall svara för genomförande av personalutbildning,

text: följa resultaten av personalutbildningen och i samarbete med kommuner, länsskolnämnder och utbildningsanordnare av olika slag utvärdera denna,

text: stödja och främja personalutbildningen genom information, utvecklingsinsatser och andra åtgärder,

text: lämna skolöverstyrelsen underlag för anslagsframställning samt

text: årligen till skolöverstyrelsen avge verksamhetsberättelse.

text: Fortbildningsnämnden skall särskilt

text: Fortbildningsnämnden i Uppsala skall ansvara för språkassistentverksamheten och viss fortbildning inom området moderna språk när det gäller utbildning i utlandet. Fortbildningsnämnden i Linköping skall ansvara för fortbildning av folkhögskollärare samt kurser för lärare och ledare i frivillig musikverksamhet. Fortbildningsnämnden i Umeå skall ansvara för fortbildning av lärare i sameskolan.

text: Förordning (1990:570).

text: /r3/ Ärendenas handläggning

text: I arbetsordningen eller i särskilt beslut får nämnden överlämna till fortbildningsledaren att avgöra ärenden som inte är av sådan art eller beskaffenhet att de bör prövas av nämnden.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Fortbildningsledaren är skyldig att närvara vid nämndens sammanträden och har rätt att delta i nämndens överläggningar.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut av nämnden får det dock medges att ärenden som avgörs av fortbildningsledaren enligt

text: 5 §

text: inte behöver föredras.

text: I arbetsordningen eller i särskilda beslut av nämnden skall det bestämmas vem som får infordra förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden.

text: /r3/ Överklagande

text: Nämndens beslut i ärenden enligt denna förordning får inte överklagas.