dcterms:identifier: SFS 1870:37 s.1 i lydelse enligt SFS 1877:39 s.1

dcterms:title: Konvention (1870:37 s.1) angående ömsesidigt utlämnande av förbrytare emellan Hans Maj:t Konungen av Sverige (och Norge) och Hans Maj:t Belgiernas Konung

rdfs:comment: Den franska texten finns inte med här.

rdfs:label: Justitiedepartementet BIRS

text: Wi CARL, med Guds Nåde, Sweriges, Norges, Götes och Wendes Konung, göre weterligt: att som Wi och Wår Kärälskelige Broder och Frände, den Stormäktigte, Högborne Furste och Herre, Herr LEOPOLD II, Belgiernas Konung, för godt och nödigt funnit att träda i underhandling om afslutande af en ny Konvention angående ömsesidigt utlemnande af förbrytare, och Wi i detta afseende utnämnt Wåre befullmäktigade ombud, nämligen Wi, å Wår sida, Oss älskelig, Wår Troman, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Riddaren och Kommendören af Wåre Orden, Storkors af Wår Norska S:t Olafs-Orden m.m., Wålborne Herr Grefwe CARL WACHTMEISTER, och Hans Maj:t Belgiernas Konung, å Dess sida, Dess Minister-Resident, Officeren af Dess Leopolds-Orden m.m., AUGUST VAN LOO, hwilka efter att hafwa meddelat hwarandra sina fullmakter, befunna i god och behförig form, den 26 April innewarande år i Stockholm upprättat, slutit, undertecknat och med sina insegel försett en Konvention, lydande ord för ord som följer:

text: Öfwersättning

text: Hans Maj:t Konungen af Swerige och Norge och Hans Maj:t Belgiernas Konung, hwilka öfwerenskommit att afsluta en ny konvention rörande ömsesidigt utlemnande af förbrytare, hafwa för detta ändamål till sine fullmäktige utnämnt:

text: Hans Maj:t Konungen af Swerige och Norge:

text: Grefwe CARL WACHTMEISTER, Dess Stats-Minister för Utrikes Ärendena, Riddare och Kommendör af Dess Orden, Kommendör af Dess Norska S.T Olafs-Orden, etc.etc.;

text: och Hans Maj:t Belgiernas Konung:

text: AUGUST VAN LOO, Dess Minister-Resident hos hans Maj:t Konungen av Swerige och Norge. Officer af Dess Leopols-Orden, etc. etc.,

text: hwilka, efter att hafwa meddelat hwarandra sina i god och behörig form befunna fullmakter, öfwerenskommit om följande artiklar:

text: Artikel 1.

cells: Mord, förgiftning, föräldramord, barnamord, wåldtägt och försök

type: rad

type: tabell

text: Hans Maj:t Konungens af Swerige och Norge samt Hans Maj:t Belgiernas Konungs Regeringar förpligtiga sig genom denna konvention att, med undantag för egna undersåter, omsesidigt till hwarandra utlemna sådana från Belgien till Swerige eller Norge, eller från Swerige eller Norge till Belgien afwikne personer, hwilka, såsom anstiftare af, gerningsmän eller delaktige i en af här nedan uppräknade förbrytelser, blifwit tilltalade eller dömde sid domstolarne i det af de respektive länderna, hwarest förbrygelsen glifwit begången:

cells: Eftergörande eller försämring af mynt, samt utprångling af falskt

cells: Falskt wittnesbörd och falska förklaringar af wärderings- eller

cells: Röfweri, stöld, utpressning, försnillning begången af embets

text: 3:o. Eftergörande eller förfalskning af statspapper eller banksedlar eller af offentliga eller enskilda handlingar, sådana eftergjorda eller förfalskade pappers, sedlars eller handlingars utsläppande eller sättande i omlopp; författning i skrift äfewnsom bruk af förfalskade skrifter;

text: 10:o. Brott emot den personliga friheten, begångna af enskilda personer;

text: 11:o. Bortröfwande, döljande, undanskaffande, förbytande eller understickande af barn;

text: 12:o. Barns utsättande eller öfwergifwande i hjelplöst tillstånd;

text: 13:o. Bortröfwande av minderåriga personer;

text: 14:o. Wåldsamt bortförande af qwinna;

text: 15:o. Kränkning af sedligheten medelst anwändande af wåld;

text: Kränkning af sedligheten utan anwändande af wåld, föröfwad mot eller med hjelp af ett barn, ware sig af man- eller qwinnokön, som ej fyllt fjorton år:

text: 16:o. Minderåriga personers förförande eller förledande, då sådant, i ändamål att tillfredsställa andras lidelser, oftare framkallas, underlättas eller befordras af föräldrar eller af dem, under hwilkas uppsigt de äro ställda;

text: 17:o. Uppsåtlig misshandel, som medfört en till utseendet obotlig sjukdom, ständig oförmögenhet till personligt arbete eller förlusten af en organs fulla bruk, eller deraf döden följt, utan att densamma war åsyftad;

text: 18:o. Missbruk af förtroende och bedrägligt förfarande af enskilda personer, oredlighet, om dessa brott äro förenade med förswårande omständigheter;

text: 19:o. Förledande af wittnen, wärderings- eller besigtningsmän eller tolkar;

text: 20:o. Mened;

text: 21:o. Eftergörande eller förfalskning af statens eller allmänna sigill, stampar, stämplar och märken, så och begagnande af eftergjorda eller förfalskade dylika föremål, eller missbrukande af statens eller andra allmänna riktiga sigill, stampar, stämplar och märken;

text: 22:o. Embets- och tjenstemäns bestickande;

text: 23:o. Uppsåtlig förstöring af kanal eller slusswerk eller annan dylik wattenbyggnad eller jernwägs- eller telegrafinrättning eller tillbehör till sådan inrättning;

text: 24:o Förgiftning af annans kreatur;

text: 25:o. Fartygs öfwergifwande af dess befälhafware, då nödtwång ej är förhanden;

text: 26:o. Uppsåtlig pågrundsättning af fartyg, så att skeppsbrott eller annan sjöskada sker, swekfullt förfarande af fartygsbefälhafware, så och der någon af besättningen öfwerfaller befälhafwaren eller någon annan, för att bemäktiga sig fargyget eller lasten.

text: Artikel 2.

text: Om den person, hwars utlemnande begäres, är tilltalad eller sitter häktad för en förbrytelse, som han begått i det land, dit han tagit sin tillflykt, kan hans utlemnande uppskjutas intilldess att antingen det mot honom wäckta åtalet förfallit eller han blifwit frikänd, förklarats icke kunna åt saken fällas eller undergått sitt straff.

text: Artikel 3.

text: Begäran om utlemnande skall alltid framställas på diplomatisk wäg.

text: Utlemnandet skall icke bewiljas annorledes än mot företeende af det utslag, hwarigenom den återfordrade blifwit förklarad skyldig, eller af det påbud af Rådkammaren, beslut af anklagelsekammaren, anklagelseakt eller hwilken som helst annan af domare eller behörig myndighet utfärdad handling, som innehåller formenligt beslut eller förordnande om den tilltalades eller anklagades inställelse inför den brottmålsdomstol, som i fråga om den mot honom angivna förbrytelsen har domsrätt; och skola dessa handlingar öfwerlemnas i hufwudskrift eller bestyrkt afskrift.

text: Dessa handlingar skola, såwidt möjligt, åtföljas af signalement på den återfordrade personen samt afskrift af det lagrum som på den åtalade förbrytelsen eger tillämplighet.

text: Artikel 4.

text: Den, som är tilltalad för någon af de i denna Konventions 1:sta artikel uppräknade förbrytelser, skall kunna provisoriskt häktas efter företeende af ett förordnande om hans häktning eller af någon annan handling, som eger enahanda kraft samt blifwit utfärdad af wederbörlig främmande myndighet och på diplomatisk wäg öfwerlemnas.

text: I trängande fall kan den provisoriska häktningen werkställas efter en medelst post eller telegraf öfwersänd underrättelse att förordnande om häktning utfärdats, såwida nämligen ifrågawarande underrättelse i behörig ordning på diplomatisk wäg meddelas Utrikes-Ministern i det land, dit den anklagade tagit sin tillflykt.

text: Likwäl må i sistnämnda fall den främmande icke qwarhållas i häkte, med mindre han inom tre weckors förlopp erhåller del af det utaf wederbörande främmande myndighet utfärdade förordnandet om hans häktning.

text: Häktandet skall werkställas efter de former och i öfwerensstämmelse med de föreskrifter, som lagarne bestämma i det land, hos hwars Regering begäran om häktning blifwit framstäld.

text: Artikel 5.

text: Den som på grund af stadgandet i föregående artikels 1:sta moment blifwit provisoriskt häktad eller på grund af samma artikels 3:dje moment qwarhålles i häkte, skall försättas i frihet, med mindre han inom twå månaders förlopp från häktandet erhåller del af ware sig det utslag, hwarigenom han förklarats skyldig, eller af det påbud af rådkammaren, beslut af anklagelsekammaren, anklagelseakt eller hwilken som helst annan af behörig myndighet utfärdad handling, som innehåller formenligt beslut eller förordnande om den tilltalades eller anklagades inställelse inför den brottmålsdomstol, som i fråga om den mot honom angifna förbrytelsen har domsrätt.

text: Artikel 6.

text: Uttrycklingen stadgas att den främling, hwars utlemnande blifwit bewiljadt, icke uti något fall skall kunna tilltalas eller straffas för någon politisk förbrytelse, begången före hans utlemnande, eller för någon gerning, som med sådan förbrytelse eger sammanhang, ej heller förnågra brott eller lagöfwerträdelser, som ej finnas i denna konvention uppräknade, med mindre han efter undergånget straff eller erhållet slutligt frikännande från det brott, som föranledt utlemnandet, underlåtit at inom utgången af trettio dagar begifwa sig ur landet eller ock dit återwänder.

text: Som politisk förbrytelse eller dermed sammanhängande gerning ifall icke anses förgripelse mot en främmande regents person eller mot medlemmar af hans familj, då sådan förgripelse består i dråp, mord eller förgiftning.

text: Artikel 7.

text: Utlemnandet skall icke ega rum, derest, sedan brottet begicks, det sednaste åtalet anställdes eller utslaget meddelades, preskriptionstiden för åtal eller straff förflutit enligt det lands lagar, der främlingen sig befinner.

text: Artikel 8.

text: Utlemnadet skall bewiljas, äfwen om den tilltalade eller anklagade därigenom skulle förhindras att uppfylla sina mot enskilda personer åtagna förbindelser; warande det likwäl desse alltid obetaget att inför wederbörande lagskipande myndighet göra fina rättigheter gällande.

text: Artikel 9.

text: Då den tilltalade, anklagade eller dömde icke är någon af de fördragslutande Staternas undersåte, skall hans utlemnande till den Stat, som derom framställer begäran, icke ega rum, förr än den Stat han tillhör blifwit om sådan framställning underrätad af den Regering, till hwilken framställningen göres, och förklarat sig icke hafwa något att deremot inwända.

text: Artikel 10.

text: Om den tilltalade, anklagade eller dömde, hwars utlemnande blifwit af endera utaf de fördragslutande Staterna i enlighet med denna Konvention begärdt, på samma gång återfordras af en eller flera andra Regeringar för förbrytelser, som han begått på deras respektive områden, skall han utlemnas till den Stats Regering, på hwilkens område den swåraste förbrytelsen blifwit begången, samt, i det fall att de särskilda förbrytelserna äro lika swåra, till den Regering, hwars begäran först blifwit framstäld.

text: Artikel 11.

text: Uttrycklingen stadgas, att utlemnandet per transit öfwer de fördragslutande Staternas respektive områden skall bewiljas mot blotta företeendet i hufwudskrift eller bestyrkt afskrift af någon utaf de i artikel 3 här ofwan uppräknade rättegångshandlingar, då sådant utlemnande begäres af någon utaf de fördragslutande Staterna till förmån för en främmande Stat till förmån för någon af de fördragslutande; dock böra båda parterna hafwa med den Stat, till hwilken sådan begäran framställes, afslutit fördrag omfattande den förbrytelse, som ger anledning till utlemnandet, och må ej utlemnandet stå i strid med Artiklarne 6 och 7 i denna Konvention.

text: Artikel 12.

text: Stulet gods eller föremål, som blifwit funna hos den person, hwars utlemnande blifwit begärdt, de werktyg eller redskap, hwaraf han betjenat sig för begående af det brott eller den lagöfwerträdelse, som blifwit honom tillwitad, äfwensom alla till bewisning emot den tilltalade tjenande föremål, skola öfwerlemnas till den återfordrande Staten, såwida behörig myndighet i den Stat, till hwilken begäran glifwit ställd, befalt deras utlemnande.

text: I den händelse att utlemnande, som blifwit bewiljadt, sedermera ej kan ega rum till följd af den häktade personens död eller rymning, skola icke desto mindre de ofwan nämnda föremålen öfwerlemnas till den Stat, som begär utlemnandet.

text: Dock förbehålles den rätt till dessa föremål som tredje i målet icke inwecklad man kunnat förwärfwa.

text: Omkostnaderna för ofwannämnda föremåls öfwerlemnande och fortskaffande skola bestridas af den Stat, som bewiljat utlemnandet, inom dess eget lands gränser, men det ytterligare fortskaffandet skall betalas af den Stat, som begär utlemnadet.

text: Artikel 13.

text: De personer, hwilkas utlemnande blifwit bewiljadt, skola föras till den hamn, som den återfordrande Regeringens diplomatiske Agent eller Konsul anwisar.

text: De skola inskeppas genom denne Agents försorg och på den Regerings bekostnad, som erhållit utlemnandet.

text: Deremot skola de omkostnader, som föranledts af de återfordrade personernas häktning, fängsliga förwar och fortskaffande, betridas af den Regering, inom hwilkens område dessa åtgärder blifwit widtagna.

text: Artikel 14.

text: Om, under pågående ransakning i ett brottmål af icke politisk beskaffenhet, den ena af de höga kontraherande Magterna finner nödigt att låta såsom wittnen afhöra personer, bosatta på den andras område, skall begäran derom framställas på diplomatisk wäg och efterkommas med tagen hänsyn till det lands lagar, hwarest wittnesmålet skall ega rum.

text: De respektive Regeringarne afstå från hwarje anspråk på ersättning för de kostnader, som uppkomma genom werkställandet af begäran om wittnesförhör.

text: Artikel 15.

text: Om, i ett brottmål af icke politist beskaffenhet, ett wittnes personliga inställelse är af nöden, skall Regeringen i det land, hwarest wittnet är bosatt, uppmana detsamma att efterkomma den derom gjorda inbjudningen, och skola, i sådant fall, reseersättning och traktamente bewiljas wittnet i öfwerensstämmelse med de taxor och bestämmelser, som äro gällande i det land, hwarest wittnesförhöret skall ega rum. -- De i Swerige och Norge eller i Belgien bosatta personer, som blifwit kallade att wittna inför de respektive ländernas domstolar, kunna hwarken tilltalas eller qwarhållas på grund af föregående förbrytelser eller utslag, ej heller under förewändning af medbrottslighet i de gerningar, som utgöra föremål för den rättegång, hwari de wittna.

text: Då, i ett brottmål af icke politisk beskaffenhet, instämdt i ettdera af de respektive länderna, förebringandet af bewisande föremål eller rättshandlingar pröfwas skäligt, skall begäran derom på diplomatisk wäg framtällas, och skall densamma efterkommas, med mindre särskilda omständigheter sådant hindra, och under förbindelse att samma föremål återsända.

text: De kontraherande Regeringarne afstå från ansåråk på ersättning förde kostnader som, inom deras respektive områdens gränser, uppkomma till följd af till bresisningen hörande föremåls eller handlingars försändning och återställande.

text: Artikel 16.

text: Denna konvention, hwilken ersätter den af den 28 Oktober 1843, skall ej träda i kraft förr än tio dagar efter dess offentliggörande i den genom hwartderas af de respektive länderna lagar föreskrifna form.

text: Artikel 17.

text: Den skall fortfara att wara gällande intill dess endera af de respektive Regeringarne afgifwit ett motsatt förklarande; den skall ratificeras och ratifikationerna skola utwerkas inom sex weckor, eller för om ske kan.

text: Till yttermera wisso hafwa de respektive Fullmägtige undertecknat och med fina insegel försett denna Konvention.

text: Som skedde i twå exemplar i Stockholm den 26 April 1870.

text: Alltså hafwe Wi denna ingångna Konvention, med alla dess Artiklar, Punkter och Klausuler, welat ratificera, gilla och antaga, såsom Wi ock densamma härmed och i kraft af detta, på det aldra eftertryckligaste som ske kan, antage, gille och ratificere, få att Wi denna Konvention uppriktigt och redlingen wele och skole hålla och uppfylla. Till yttermera wisso hafwe Vi detta med Egen Hand underskrifwit och med Wårt Kongl. Sigills undersättande bekräfta låtit, som skedde å Stockholms slott den sjuttonde dagen i Juni månad år efter Wår Herres och Frälsares Jesu Christi börd det Ett Tusen Åtta Hundra och på det Sjuttionde.

text: Hans Maj:t Belgiernas Konungs Ratifikation af förestående Konvention.

text: LEOPOLD II, Belgiernas Konung, helsar alla till hwilkas kunskap detta kommer.

text: Sedan Wi genomsett och granskat den nya Konvention angående utlemnande af förbrytare, hwilken den 26 april 1870 blifwit i Stockholm mellan Belgien samt Swerige och Norge undertecknad af Wårt med särskild fullmagt försedda Ombud, jemte Hans Maj:t Konungens af Swerige och Norge likaledes med fullmagt, i god och behörig form, försedda Ombud, hwilken Konvention lyder sålunda:

text: (inseratur)

text: samt Wi för god funnit förestående Konvention, wilja Wi densamma gilla, ratficera och stadfästa, under löfta att den skall efterlefwas i enlighet med fin form och sitt innehåll, och ingen som helst öfwerträdelse deraf tillstädjas.

text: Till yttermera wisso hafwe Wi denna Ratifikation undertecknat och med Wårt Kongl. Sigill förse låtit.

text: Som skedde å slotet i Bryssel, den fjortonde dagen i Maj månad år Ett Tusen Åtta Hundra och på det Sjuttionde.

text: Utwexlings-Protokoll.

text: Sedan undertecknade sammanträdt i ändamål att företaga utwexlingen af H. M. Konungens af Swerige och Norge samt H. M. Belgiernas Konungs ratifikationer å den i Stockholm den 26 april 1870 flutna Extraditions Konvention, blef efter ömsesidig öfwerenskommeljse beslutadt, att Konventionen skule ega tillämplighet å sådana personer, som gjort sig skyldiga till undandöljande af gods, tillgripet wid begåendet af någon utaf de i Art. 1 uppräknade förbrytelser.

text: Handlingarne befunnos rigtiga och öfwerensstämmande, och deras utwexling egde rum.

text: Till yttermera wisso hafwa undertecknade uppsatt, samt med fina namn och insegel försett detta protokoll.

text: Som skedde i Stockhom den 15 Juli 1870.

text: Deklaration, (1877:39 s.1) tillhörande konventionen angående ömsesidigt utlemnande af förbrytare mellan Sverige och Norge samt Belgien af den 26 april 1870;

text: Som Hans Maj:t Konungens af Sverige och Norge regering samt Hans Maj:t Belgiernas Konungs Regering velat tillförsäkra sig, att förbrytares utlemnande må ega rum på skyndsammare sätt och i större omfattning än hittills, hafva Hans Maj:t Konungens af Sverige och Norge minister för utrikes ärendena Herr Björnstjerna, å ena sidan, och Hans Maj.t Konungens af Belgien ministeresident i Stockholm, Herr Bounder de Melsbroeck, å den andra, hvilka dertill blifvit behörigen bemyndigade, genom denna deklaration öfverenskommit om följande:

text: Art. 1.

text: Den som är tilltalad för någon af de i art. 1 af konventionen af den 26 April 1870 uppräknade förbytelser, skall kunna utlemnas efter företeende af etr förordnande om hans häktande eller af hvilken som helst annan handling, som eger enahanda kraft och blifvit utfärdad af behörig myndighet i det främmande landet, så vida sådan handling innehåller noggrann uppgift å den förbrytelse, med anledning hvaraf den blifvit utfärdad.

text: Art. 2.

text: Har den förbrytelse, för hvilken utlemnandet begäres, blifvit begången utom det lands område, som begär utlemnandet, skall sådan begäran kunna bifallas, så framt lagstiftningen i det land, till hvilket framställningen göres, i sådant fall medgifver anställandet af åtal för enahanda förbrytelse, begången utom dess område.

text: Art. 3.

text: Denna deklaratin skall träda i kraft tio dagar efter dess offentliggörande i den genom de respektive ländernas lagar föreskrifna form.

text: Förestående bestämmelser skola förblifva gällande lika länge som konventionen af den 26 April 1870, till hvilken de hänföra sig.

text: Till yttermera visso hafva undertecknade utfärdat denna deklaration och försett densamma med sina insegel.

text: Som skedde i Stockholm i två exemplar den 6 November 1877.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1872:55 s.2) angående ändring i gällande stadganden rörande gudstjänst vid häradsting

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Wi Carl, med Guds Nåde, Sweriges, Norges, Götes och Wendes Konung, göre weterligt: det Wi, efter kyrkomötets hörande och uppå Riksdagens underdåniga förslag, i Nåder funnit godt att, med ändring af hwad i 2 Kap. 13 § kyrkolagen och

text: 2 kap. 3 §

text: Rättegångs-Balken stadgas om gudstjenst wid häradsting, förordna, att wid underdomstol å landet skall endast å det lagtima ting, som först på året infaller, innan Rätten till domsäte träder, gudstjenst förrättas.

type: stycke


dcterms:title: Stadgan (1873:26) om avvittring i Västerbottens och Norrbottens läns lappmarker

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Stadga om avvittring i Västerbottens och Norrbottens läns lappmarker.

beteckning: 1 §

text: Genom allmän avvittring skola från Kronans marker nödiga områden tilldelas så väl de i lappmarken förut varande, icke behörigen avvittrade hemman och nybyggen, som ock de nybyggen, vilka kunna vid avvittringen i laga ordning tillkomma.

text: Tillika bestämmes ränta och mantal för provisionelt skattlagda hemman och förut behörigen upplåtna nybyggen och dylika jordlägenheter, evad de äro större eller mindre, samt för nybyggen, som vid avvittringen tillkomma.

text: Vid avvittringen skall ock en gräns bestämmas emellan de delar av lappmarken, som äro tjänliga för odling, och den mark, där nybyggesanläggningar icke vidare må tillåtas.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: I fråga om anläggande av nybyggen, skattläggning, befrielse från skatt och ränta under vissa år, kronoparkers bildande, utbrytning av skogsmark åt sågverk i ersättning för åtnjuten stockfångst, så ock om avvittrings-lantmätares och avvittrings-styresmäns tillsättning och entledigande samt avlöning, ävensom Våre Befallningshavandes och Lantmäteristyrelsens tillsyn över avvittringsverket, skall, jämte vad i denna stadga angående några av dessa ämnen förekommer, gälla vad särskilt är eller varder förordnat.

beteckning: 3 §

text: Avvittringslantmätare och styresmän skola noggrannt och flitigt fullgöra sina åligganden enligt denna stadga, ävensom ställa sig till efterrättelse övriga på dem tillämpliga allmänna författningar och de särskilda föreskrifter, vilka dem av deras förmän meddelas. Ej må de sysselsättas med lantmäteriförrättningar för enskilde.

text: Styresman bör, såvitt ske kan, uppehålla sig inom avvittringslaget under den tid, avvittringsarbeten där förehavas.

beteckning: 4 §

text: Avvittringen skall socknevis företagas, men må för större eller mindre del av en sockens område särskilt prövas, där sådant lämpligen och utan förnärmande av någons rätt kan äga rum.

beteckning: 5 §

text: Varder, sedan allmän avvittring i en socken blivit börjad, fråga väckt om bildande av kronopark eller om utbrytning av mark åt sågverk i ersättning för privilegierad stockfångst; eller har sådan fråga blivit vid särskild avvittring behandlad, men, när allmän avvittring företages, ännu icke slutligen prövad; då skall frågan vid den allmänna avvittringen företagas och, så fort ske kan, prövas.

beteckning: 6 §

text: Ansökning om tillstånd till nybygges anläggande må ej behandlas i sammanhang med avvittringen, där ej sådan ansökning till Vår Befallningshavande inkommit före den 1 Mars det år, då, enligt planen för avvittringsarbetet, skattläggningsberedning, varom i § 16 sägs, kommer att företagas å den trakt, som är i fråga för nybyggets anläggande, eller ock Vår Befallningshavande finner, att ansökning, som senare inkommit, ändå kan, utan hinder för avvittringen, i sammanhang därmed behandlas.

text: Efter den allmänna avvittringens fullbordande må nybyggen på odisponerad mark inom de till odling tjänliga delarna av landet åt hugade sökande upplåtas och genom särkilda avvittringsåtgärder utbrytas.

beteckning: 7 §

text: Kronan och andra virkesägare förbehålles rätt till flottning i alla de vattendrag, där flottled finnes eller kan upprensas; och skall för allmänt begagnande undantagas mark, som kan erfordras till upplagsplats för virke från kronans skogar, så ock till nödiga utfartsvägar från dessa skogar ned till vattendragen.

text: Därjämte förbehålles kronan rätt till de på kronomarker och inom kronohemmans och boställens områden befintliga större strömfall, som till farleders öppnande, sjöars uttappning, ovanföre belägna ägors befrielse från översvämningar, med mera dylikt kunna användas; och bör av kringliggande mark nödigt utmål därtill avsättas.

beteckning: 8 §

text: Hemman och nybyggen skola, såvitt tillgång finnes, erhålla skog ej blott till husbehov utan ock till avsalu; dock att ägare av frälse- och skatte-hemman och lägenheter ej må över den vid avvittring tilldelade skogen äga vidsträcktare dispositionsrätt, än enligt § 1 av nådiga förordningen den 29 Juni 1866, angående dispositionsrätten över skogen å vissa skattehemman, är ägare av däri omförmälda hemman förunnad; och skola, även efter avvittringen, Lapparne vara, såsom hittills, berättigade att för renhjordarna begagna bete å all skogsmark inom lappmarkernas nuvarande område, dock å enskildes skogar inom de till odling tjänliga delarna av landet endast vintertiden, ävensom äga att, i den mån för betesrättens utövande är nödigt, till hushållsbehov begagna skogen.

text: Renbetesland, som kunna finnas inom den blivande gränsen för de till odling tjänliga delarna av lappmarken, må, såvitt för Lapparnes behov av renbete erfordras, fortfarande därtill användas.

beteckning: 9 §

text: Vid sammanträden med delägare ävensom vid markens besiktning och uppskattning samt vid rörläggning skall lantmätaren vara biträdd av två gode män, utsedde i den ordning, gällande stadga om skiftesverket i riket bestämmer; skolande jämväl i övrigt vid avvittringen skiftesstadgans föreskrifter angående lantmäteri- förrättningar i allmänhet tjäna till efterrättelse, så vitt ej annorlunda är förordnat.

text: Vederbörande skogstjänsteman skall såsom kronoombud vid avvittringen föra talan i fråga om avsättande av mark till kronopark, om utbrytning av skogsmark åt sågverk i ersättning för åtnjuten stockfångst och om skogsanslag för hemman ocn nybyggen. Vår Befallningshavande äger förordna ombud att föra kronans talan vid ägobesiktning och skattläggning samt i andra vid avvittringen förekommande, i näst föregående mom. ej nämnda frågor, som röra det allmännas rätt.

text: Om allmänna ombuds tillförordnande för civila och ecklesiastika boställen göre förrättningsmannen anmälan hos Vår Befallningshavande i god tid före sammanträde, då fråga skall förekomma, som rörer sådant boställes rätt.

text: Kostnaden till lantmätare och gode män samt allmänna ombud och tolkar ävensom till all erforderlig hantlangning vid förrättningen skall av allmänna medel bestridas.

text: Husrum, ljus och ved under den tid, avvittringsarbeten å fältet pågå, skall, på lantmätarens tillsägelse, lämnas av delägarna mot ersättning, som, i brist av åsämjande, bestämmes av Vår Befallningshavande.

text: Till sammanträden med delägare skall dag utsättas och tillkännagivas, på sätt gällande skiftesstadga föreskriver; dock att kungörelse om första allmänna sammanträdet uppläses i socknens och angränsande socknars kyrkor å två söndagar, första gången minst en månad före sammanträdet, ävensom, där Lapparnes rätt är av avvittringen beroende, underrättelse om första sammanträdet för året meddelas dem genom kungörelse, som uppläses i kyrkan å två söndagar, första gången före slutet av Mars månad.

text: Första allmänna sammanträdet skall hållas av avvittringtsstyresmannen; och skall därvid frågan om rågångarna mot angränsande socknar företagas till behandling. Tillika åligger styresmannen att, med ledning av dels i lantmäterikontoret befintliga eller eljest för honom tillgängliga kartor och beskrivningar, dels jordeböcker och mantalslängder samt andra om ägande- och besittningsrätt ävensom verkställda skattläggningar upplysande handlingar, vilka finnas i landskontoret och därifrån skola styresmannen, så vida de ej kunna utlånas, utan lösen i bestyrkta avskrifter eller utdrag tillställas, samt dels enskilde delägares åtkomsthandlingar, jämte muntliga upplysningar av de vid sammanträdet närvarande, söka utröna, vilka hemman, nybyggen och lägenheter av alla slag i socknen finnas, deras natur samt av vem och med vilken rätt de innehavas, och om de möjligen redan undergått slutlig skattläggning eller avvittring, med mera dylikt; om vilket allt noggranna anteckningar skola i protokollet göras.

text: Yrkar någon, att verkställd skattläggning eller avvittring må äga bestånd och förty viss del av socknens område från den allmänna avvittringen undantagas; då bör frågan av styresmannen jämte eget och gode männens utlåtande till Vår Befallningshavandes prövning överlämnas.

text: Vid avvittring inom Norrbottens läns lappmarker skola de kartor, som för länets ekonomiskt-geografiska kartverk efter mätning i skalan 1:20,000 upprättas, tjäna till ledning så, att ny mätning ej må äga rum vidare, än oundgängligen erfordras. Inom lappmarkerna i Västerbottens län skola de för avvittringen nödiga mätningar verkställas i skalan 1:16,000, där ej särskilda omständigheter påkalla mätning i annan skala.

text: Våre Befallningshavande äga, efter vederbörande avvittringsstyresmans hörande, pröva förekommande frågor om äldre kartors användande för avvittring och i vad mån ny mätning bör ske samt meddela närmare föreskrifter angående skala och mätningssätt.

text: I sammanhang med mätningen skall lantmätaren upprätta ägobeskrivning, som visar ägornas nummer å kartan, ägoslag och areal; börande särskilt upptagas vad som är att hänföra till impediment, varmed förstås sjöar, vattendrag samt sådana berg, sandhedar och stenbunden mark, varå duglig skog varken finnes eller kan växa, eller bete finnes eller kan erhållas, samt kala och odugliga eller med dvärgträd bevuxna mossar och kärr, som hava sten till grund eller sakna avfall och således äro till odling otjänliga; dock att smärre impediment å skogsmarken må härvid utelämnas.

text: Lantmätare, som utses att upprätta förslag till skattläggning och områdestilldelning, skall med biträde av gode män verkställa ägobesiktning och därvid uppskatta inägorna efter deras avkastning, på sätt i gällande skattläggningsmetod är föreskrivet, ävensom tillse, att under impediment ej inbegripes duglig mark, som kan komma i fråga att användas till skogsanslag åt hemman och nybyggen, så ock pröva anmärkningar, som kunna av delägare göras därom, att oduglig mark blivit upptagen såsom duglig. Ej må vid avvittringen taxering eller gradering ske å skogsmark för områdestilldelning åt hemman och nybyggen; dock att avdrag för smärre impediment, som ej särskilt upptagas, må, såvitt nödigt är, av lantmätare med gode män bestämmas till högst en fjärdedel av vidden utav ägofigur, varå sådant avdrag i fråga kommer.

text: Lantmätare, som förrättar ägobesiktning, åligger att upprätta en handling, innefattande hävdeförteckning och taxeringslängd. Däri skall upptagas icke allenast vilka ägor varje delägare innehar och, för inägorna, deras naturliga beskaffenhet och vid uppskattning beräknade avkastning, utan även av skogsmarken de ägostycken, i avseende å vilka lantmätaren med gode männen antingen funnit ändring böra ske, i vad ägobeskrivningen innehåller angående urskiljande av impediment från duglig mark, eller ock ansett avdrag böra äga rum för sådana impediment, som ej å kartan utmärkas och i beskrivningen särskilt upptagas. Hävdeförteckning skall för delägarne uppläsas och därå tagas deras erkännande, att uppteckningen av innehavet är riktig.

text: Skogsanslag, varom i § 8 är sagt, må, med hänsyn till skogens och betets bättre eller sämre beskaffenhet samt markens olika växtlighet, bestämmas efter beräkning av 5,000 eller därutöver till högst 20,000 kvadratrev skogsmark för helt mantal och i förhållande därefter för större eller mindre hemmantal. Däri inberäknas ej sådan mark, som, efter vad ovan är sagt, bör hänföras till impediment.

text: Vid områdes tilldelning skall i akt tagas:

text: 1:o att gemensamt område tilldelas hemman och nybyggen, som höra till en by eller eljest hava sådant läge, att de synas lämpligen kunna utgöra ett skifteslag;

text: 2:o att varje område lägges i ett skifte, innefattande både skogsmark och inägor, eller, där sådant, utan verklig skada för någon delägare, ej kan äga rum, i så få skiften, omständigheterna medgiva; men skulle flera skiften än fyra anses erforderliga, underställes frågan Vår Befallningshavande, som äger att därom förordna;

text: 3:o att varje delägare bibehålles vid sina inägor, så vitt de falla inom skogsområdet;

text: 4:o att för beredande av så lämpligt skifte, belägenheten medgiver, delägare är pliktig att med sina inägor, i den mån de ej skulle falla inom det blivande skogsområdet, ingå i ägoutbyte med annan delägare eller med kronan, evad det å någondera sidan yrkas eller ej; samt

text: 5:o att mark, som, utan att vara odlad, innehaves av hemmans ägare eller åbo eller av nybyggare, må, såvitt den ej för hemmanets eller nybyggets bestånd erfordras, kunna, för beredande av lämpligt skifte, innehavaren frånhändas utan vederlag; men är marken odlad och till hemmanet eller nybygget i behörig ordning upplåten eller av ålder lydande, må den ej innehavaren frånhändas utan emot vederlag av annan mark, som är odlad eller till odling tjänlig.

text: Ägoutbyten inom avvittringslaget verkställas efter måttet av höavkastningen, beräknad enligt skattläggningsmetoden, eller ock, där med hänsyn till markens värde större noggrannhet finnes nödig, efter gradering, verkställd enligt föreskrifterna i gällande skiftesstadga.

text: Då ägoutbyte anses böra ske, upprätte lantmätaren däröver särskild beskrivning.

text: Fråga om ägoutbyte inom avvittringslaget skall, då förening ej kan träffas, av Vår Befallningshavande prövas i sammanhang med områdestilldelningen.

text: Delägare, som genom avvittring mister odlad mark, bör tilldelas odlingsersättning, på sätt i skiftesstadgan är om sådan ersättning föreskrivet; dock att, där den odlade marken tillfaller antingen enskild delägare, som ej förmår utgiva odlingsersättning, eller ock kronan, förre innehavaren må i stället fortfarande nyttja marken under högst fem år, efter det han tillträtt sin nya ägolott.

text: Alla vid avvittringen uppkommande råtvister eller sådana stridigheter, som på äganderätten hava inflytande och hindra förrättningens fortgång, samt icke kunna genom förrättningsmannens bemedling i godo biläggas, skola upptagas och avgöras av Ägoskillnadsrätt. När tvist eller stridighet av nämnda beskaffenhet fordrar lagligt avgörande, skall förrättningsmannen därom göra anmälan hos ägoskillnadsrättens ordförande inom trettio dagar från det sammanträde, där frågan senast förevarit, och tillika insända till ärendet hörande protokoll.

text: Ägoskillnadsrätt består av domaren i orten eller den hans tjänst bestrider, såsom ordförande, jämte två ledamöter.

text: Angående val av ledamöter i Rätten och om rättegången och kostnaderna därför, så ock om sökande av ändring i Rättens beslut, gälle vad därom för Ägodelningsrätt är stadgat.

text: När de för avvittring nödiga beredelser föregått, skall lantmätaren för det honom anvisade arbetsdistrikt, efter samråd med avvittringsstyresmannen, förslag till skattläggning och områdestilldelning upprätta samt föreslagen skiftesläggning å kartan utmärka och för vederbörande delägare och allmänna ombud vid sammanträde föredraga; och skall styresmannen vid det sammanträde vara tillstädes, där ej laga hinder möter. Över anmärkningar, som vid sammanträdet göras, avgive lantmätare och gode män sitt utlåtande; börande förslag jämte karta, sammanträdesprotokoll och övriga till ärendet hörande handlingar ofördröjligen till avvittringsstyresmannen överlämnas.

text: Styresmannen åligger att, allt efter som avvittringsförslag till honom inkomma, desamma granska och därvid tillse, huruvida avvittring må kunna, såsom i § 4 sägs, för större eller mindre del av en sockens område särskilt prövas, ävensom att, när inom socknens hela område eller sådan del därav, som nyss är nämnd, laga hinder ej möter för avvittringens prövning, däröver till Vår Befallningshavande avgiva utlåtande.

text: Sedan styresmannens i näst föregående § omnämnda utlåtande med kartor och handlingar till Vår Befallningshavande inkommit, bör Vår Befallningshavande, där avvittringen finnes kunna för det av styresmannen föreslagna avvittringsområde särskilt prövas, meddela avvittringsutslag, som tillställes parterne, med föreläggande för vederbörande skogstjänsteman eller annan, som bevakat kronans rätt, att, inom fyrtiofem dagar efter erhållen del av utslaget, detsamma till Vår Befallningshavande återställa och därvid avlämna en till Advokatfiskalen i Vårt och Rikets Kammarkollegium ställd skrift, innefattande vad ombudet, i anledning av samma utslag, kan hava att upplysa och anmärka. Därefter skall Vår Befallningshavande ofördröjligen emot bevis överlämna ombudets skrift till bemälde Advokatfiskal, vilken det tillkommer att kronans talan emot utslaget i fall av befogenhet fullfölja. Den med utslaget missnöjde må sist före klockan tolv å sextionde dagen efter delfåendet, vilken tid, vad kronans rätt angår, skall räknas från det utslaget jämte ombudets skrift kommit Advokatfiskalen till handa, vid talans förlust, varom uti utslaget tydlig föreskrift införas bör, sina till Oss ställda underdåniga besvär till vår Befallningshavande ingiva. Vår Befallningshavande infordrar däröver vederbörandes underdåninga förklaring inom viss, den enskilde parten vid Tjugufem riksdaler riksmynt vite förelagd tid, och insänder besvären, jämte de för prövning därav erforderliga kartor och handlingar samt eget underdånigt utlåtande, till Vårt Civildepartement.

text: Senast å den tid, då utslaget avsändes för att tillställas skogstjänsteman eller annat kronans ombud, skall Vår Befallningshavande insända till Lantmäteristyrelsen och till Skogsstyrelsen transsumt av utslaget, utvisande beloppet av skogsanslag för helt mantal samt, för varje vid avvittringen utbrutet område, beloppet av inägor, av duglig skogsmark och av impediment, så ock vilken mark blivit avsatt till kronopark eller utbruten åt sågverk i ersättning för åtnjuten stockfångst. Har Lantmäteristyrelsen eller Skogsstyrelsen, efter verkställd granskning, funnit skäl till anmärkning emot utslaget förekomma, bör Advokatfiskalen i Kammarkollegium tidigt före besvärstidens utgång givas del av sådan anmärkning.

text: När Vår Befallningshavandes utslag vunnit laga kraft eller, i händelse av besvär, blivit av Oss slutligen prövat, bör Vår Befallningshavande teckna bevis därom å kartan och besörja, att Kammarkollegium erhåller kännedom om beslutet för behörig anteckning i jordeboken, och att detsamma meddelas avvittringsstyresmannen, som därav giver vederbörande lantmätare del, så vitt nödigt är för verkställande av utstakning och rörläggning.

text: Till utstaknings företagande skola vederbörande delägare och allmänna ombud kallas genom kungörelse, som minst fjorton dagar förut i kyrkan uppläses. Så snart utstakning blivit verkställd, sker tillträde av de nya ägolotterna; dock att var sin växande gröda själv bergar, där ej annorledes åsämjes.

text: Inom ett år efter verkställd utstakning skall renoverad karta med beskrivning över varje vid avvittring utbrutet område, kartan försedd med bestyrkt avskrift av Vår Befallningshavandes bevis, att avvittringen vunnit laga kraft, vederbörande delägare utan lösen bevisligen tillställas. Äro inom området flera delägare, lämnas kartan i förvar hos den, som de fleste delägarne därtill utse.

text: Den med områdes utstakning missnöjde må, vid talans förlust, inom ett år efter det karta med beskrivning, på sätt i näst föregående § är sagt, blivit vederbörande tillställd, klander emot utstakningen hos Vår Befallningshavande anmäla. På sådan klandertalan äge, sedan avvittringsstyresmannen och övrige vederbörande blivit hörda och, där så nödigt prövas, undersökning å stället ägt rum, vartill kostnaden skall av klaganden förskjutas, Vår Befallningshavande meddela utslag, däröver klagan må föras i den ordning, som för avvittringsutslags överklagande är föreskriven.

text: Vad denna stadga angående allmän avvittring innehåller, gälle i tillämpliga delar även för sådan särskild avvittringsåtgärd, som i senare stycket av § 6 omförmäles; dock att, i fall den äskade åtgärden prövas ej kunna lagligen äga rum, sökanden åligger att gälda den kostnad, som av ansökningen föranledes.


rpubl:andrar: ändr.

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1994.

type: punkt

type: lista

ordinal: a

text: lagen (

text: ) om allmänna sammankomster,

ordinal: b

text: allmänna ordningsstadgan (1956:617),

ordinal: c

text: förordningen (1874 nr 26 s.11) angående hamnordningar och andra ordningsföreskrifter för allmänna hamnarne i riket, samt

ordinal: d

text: kungörelsen (

text: ) med vissa tillämpningsföreskrifter till förordningen (1874 nr 26 s. 11) angående hamnordningar och andra ordningsföreskrifter för allmänna hamnarne i riket.

text: Vid ikraftträdandet skall följande författningar upphöra att gälla, nämligen

text: Vid ikraftträdandet skall också punkt 4 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) med länsstyrelseinstruktion upphöra att gälla.

text: Vid ikraftträdandet skall taxor och reglementen som har beslutats med stöd av 23 § ordningsstadgan för rikets städer den 24 mars 1868 (nr 22) eller med stöd av

text: 25 §

text: allmänna ordningsstadgan upphöra att gälla.

text: Den 1 januari 1996 skall lokala ordningsföreskrifter, hamnordningar och andra ordningsföreskrifter för hamnar som har utfärdats före

text: ordningslagens

text: ikraftträdande upphöra att gälla.

text: I ett ärende som gäller en ansökan eller anmälan enligt en författning som avses i punkt

text: 1 andra stycket

text: tillämpas

text: ordningslagen

text: vid prövning efter ikraftträdandet, om inte något annat sägs i det följande.

text: Ett godkännande enligt

text: 6 § tredje stycket

text: allmänna ordningsstadgan gäller till den 1 januari 1995 som ett tillstånd enligt

text: 3 kap. 6 § tredje stycket ordningslagen

text: Utan hinder av bestämmelserna om besiktning i

text: 2 kap.

text: och

text: 13 §§

text: ordningslagen

text: får ett samlingstält eller en tivolianordning användas för sitt ändamål till dess första besiktning sker. Rätten till användning utan föregående besiktning upphör dock den 30 september 1994, om inte skriftlig ansökan om besiktning har gjorts dessförinnan.

text: I fråga om överklagande av ett beslut som har meddelats före

text: ordningslagens

text: ikraftträdande enligt en författning som avses i punkt 1 andra--

text: fjärde styckena

text: gäller äldre bestämmelser.

text: Om det i en lag eller i en författning som har beslutats av regeringen hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna lag tillämpas i stället den nya föreskriften.

text: Föreskrifter som har beslutats med stöd av

text: 10 §

text: länsstyrelseinstruktionen (

text: ) skall upphöra att gälla den 1 januari 1995.

type: overgangsbestammelse

dcterms:identifier: SFS 1874:26 s.11 i lydelse enligt SFS 1925:100

dcterms:title: Förordning (1874:26 s.11) angående hamnordningar och andra ordningsföreskrifter för allmänna hamnarna i riket

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Kungl. Maj:t har funnit gott att, med ändring av vad förordningen den 8 maj 1874 angående hamnordningar och andra ordningsföreskrifter för allmänna hamnarne i riket innehåller däremot stridande, förordna, att det högsta belopp, som må föreskrivas såsom böter för överträdelse av hamnordning, skall utgöra femhundra kronor. Kungörelse (


dcterms:title: Skrivelsen (1878:bih. 56 s.1) angående de å kronoparkerna i Arvidsjaurs socken belägna hemman och nybyggen tillhöriga ängar m.m.

rdfs:label: Landsbygdsdepartementet

text: Sedan i enlighet med en af Arvidsjaurs socknemän vid sammanträde den 1 September 1877 rörande afvittringsgöromålens fortsättning inom socknen framstäld önskan I, uti memorial den 13 September samma år, i underdånighet hemstält bland annat, hvarom nu ej är fråga, dels att de flera eller färr å kronoparkerna i Arvidsjaurs socken förekommande, hemman och nybyggen tillhöriga, spridda ängar måtte få bibehållas under hemman eller nybygge, utan att dessa ängar behöfde genom särskilda rågångar från kronoparkerna afskiljas, samt att dessa ängar finge blott såsom ett skifte räknas, dels ock att virke för de å sådana ängar behöfliga hägnader, hässjor och hölador måtte på revierförvaltarens anvisning konstnadsfritt få afhemtas från omkringliggande kronoparker; så och efter det Landtmäteristyrelsen afgifvit infordradt underdånigt utlåtande, har Skogsstyrelsen uti underdånig skrifvelse den 3 December 1877, med öfverlemnande af jägmästarens i orten yttrande i ämnet, för egen del i underdånighet anfört, att på den ståndpunkt, hushållningen å de vidsträckta kronoskogarne i lappamarkerna till följd af dervarande förhållanden sig befunne och antagligen under lång tid ännu komme att intaga, ett sådant jemförelsevid obetydligt intrång, som bibehållande under hemmanen och nybyggena af deras å kronoparkerna belägna ängar med sin naturliga begränsning samt rätt till afverkning af det för ängsskötseln nödiga virke, ej kunde medföra någon afsevärd olägenhet, sedan numera genom afvittringsförordningen kontrollen till förekommande af otillåten afverkning blifvit skärpt meddelst föreskrift om stämpling af allt virke i lappmarken, som ej till husbehof begagnades; samt att, på grund häraf och med hänsyn dertill, att hemmanen och nybyggena ej för närvarande kunde undvara de ifrågavarande ängslägenheterna, Skogsstyrelsen ansåge sig böra i underdånighet tillstyrka bifall till Eder berörda framställning, hvarvid dock af Skogsstyrelsen framhållits önskvärdheten deraf, dels att medgifvandet så vidt möjligt endast blefve tills vidare gällande, på det kronoparkerna, när i framtiden en intensivare skogsskötsel å dem kunde komma att införas, ej måtte för all framtid finnas belastade med intagor och tjestbarheter, som då kunde varad olägliga, dels att vid afsättande av de allmänningar, som enligt nådigt beslut skulle inom Arvidsjaurs socken bildas, afseende fästes derå, att dessa, der så utan men för blifvande kronoparker kunde ega rum, förlades på det sätt, att så många som möjligt af ängarne blefve inom de socknen tillhöriga allmänningarne belägna.

text: Då Vi nu i nåder låtit förevarande framställning Oss föredragas, hafve Vi i enlighet dermed funnit godt icke allenast i nåder förklara, att de flera eller färre inom kronoparks område belägna spridda ängslägenheter, hvilka tillhöra ett hemman eller ett nybygge, må, utan att från kronoparken genom uppdragna rågångar afskiljas, varda, innan de kunna mot annan mark utbygas, tills vidare under hemmanet eller nybygget bibehållna och under tiden såsom endast ett skifte beräknas, utan äfven medgifva, att det virke, som till behöfliga hägnader, hässjor och hölador vid dessa ängslägenheter åtgår, tills vidare må, efter anvisnign af revierförvaltaren, kostnadsfritt från kronoparken afhemtas;hvilket Eder till svar och vederbörandes förständigande härmed tillkännagifves.


dcterms:title: Kungörelse (1880:48 s.1) om särskilda föreskrifter angående inrättande och förande av fastighetsbok i fråga om vissa järnvägar

text: Vi Oscar, med Guds nåde, Sveriges, Norges, Götes och Vendes Konung, göre veterligt: att sedan den 15 sistlidne Oktober utfärdats nådig förordning, innefattande särskilda föreskrifter angående lagfart, inteckning och utmätning af jernväg, så ock i fråga om förvaltning af jernväg under konkurs, hafve Vi funnit godt förordna att rörande de vid Stockholms rådstufvurätt samt rådstufvurätterna i Jönköping och Kristianstad förda fastighetsböcker, så vidt de afse lagfarts- eller inteckningsärenden angående jernväg, hvarå berörda förordning eger tillämpning, skola, jemte hvad Kongl. kungörelsen den 14 September 1875 innehåller, som icke strider mot denna författning, tillämpas följande särskilda föreskrifter:

text: Lagfarts- och inteckningsärenden, som angå jernväg, hvarå förordningen den 15 Oktober 1880, angående lagfart, inteckning och utmätning af jernväg med mera, eger tillämpning, skola särskildt för sig upptagas i ett eller flera band af fastighetsboken.

text: För hvarje jernväg, som enligt berörda förordning skall anses såsom en enda sammanhängande jernväg, göres, då lagfarts- eller inteckningsärende rörande jernvägen först förekommer, i fastighetsboken ett upplägg.

text: De till sådant upplägg anslagna blad indelas i spalter och kolumner på sätt det vid denna kungörelse fogade formulär utvisar.

text: Öfverskrift till upplägg skall innehålla jernvägens namn.

text: I första spalten införes banans jemte bibanornas ändpunkter, med uppgift å de län, inom hvilka jernvägen är belägen; den till jernvägen hörande jord, med uppgift å jordens storlek, å de hemman, lägenheter eller tomter, hvarifrån den är tagen, samt å de underrätter, inom hvilkas domsområde den är belägen.

text: I lagfartsspaltens andra kolumn skall, då lagfart första gången sökes å jernväg, hvarå

text: 23 §

text: i ofvanberörda förordning eger tillämpning, allenast införas sökandens namn.

text: Kartor och beskrifningar, som jemlikt 4 § 1 mom. i nämnda förordning till rätten ingifvits, skola såsom bilagor till fastighetsboken hos rätten förvaras.


dcterms:title: Skrivelsen (1883:bih. 39 s.1) angående de å kronoparkerna i Gällivare socken belägna, hemman och nybyggen tillhöriga ängar m.m.

text: Sedan styresmannen för afvittringsverket i Norrbottens läns lappmarker den 11 Oktober 1882 med vederbörande hållit sammanträde angående afvittringsgöromålens i Gellivare socken fortsättning, hafven I med skrifvelse den 22 påföljande December till Oss öfverlemnat afskrift af det vid berörda sammanträde förda protokoll, innefattande bland annat, i § 4, att Gellivare socknemän uttalat önskan, dels att de flera eller färre å kronoparkerna och kronomarkerna i socknen förekommande, hemman och nybyggen tillhöriga, spridda ängslägenheter måtte få bibehållas under nybygge eller hemman, utan att dessa ängslägenhter behöfde genom särskilda rågångar afskiljas från kronoparkerna eller kronomarkerna, samt att dessa ängar behöfliga hägnader, hässjor och hölador måtte, på revirförvaltarens anvisnign, kostnadsfritt få afhemtas från kringliggande kronoparker, samt jemlikt § 5, att socknemännen enhälligt förklarat, att de ville afsätta en fjerdedel af skogsanslaget till en gemensamhet eller häradsallmänning, med framstäld anhållan att erhålla det möjligen högsta skogsanslaget.

text: Med afseende på dessa frågor hafven I för egen del anfört,

text: /k/ att /-k/ otvifvelaktigt vore, att många hemmans och nybyggens bestånd skulle äfventyras, om innehafvarne genom afvittringen förlorade sina å kronoparkerna befintliga ströängar, utan hvilka de på den ståndpunkt, som de med afseende å jordens uppodlande och brukande intoge, icke kunde anses hafva nödiga medel till bergning, hvarföre ock då under sådana omständigheter synnerlig vigt, enligt Eder åsigt, icke borde fästas vid de betänkligheter, som beträffande nämnda ängslägenheters bibehållande under hemman eller nybyggen förefunnes med hänsigt till uppkommande mindre formlig skiftesläggning, helst oformligheterna kunde häfvas genom egoutbyten sedan ifrågavarande bygder tillräckligt framskridit i odling, I, under åberopande derjemte af EDert och Skogsstyrelsens underdåniga utlåtanden i ett likartadt, af Oss den 12 Juli 1878 afgjordt ärende rörande Arvidsjaurs socken, i underdånighet föreslagit, att de flera eller färre inom kronoparks område befintliga spridda ängslägenheter, hvilka tillhröde ett hemman eller ett nybygge, måtte, utan att från kronoparken genom uppdragna rågångar afskiljas, varda, tills dess de kunde mot annan mark utbytas, under hemmanet eller nybygget bibehållna och under tiden såsom endast ett skifte beräknas, äfvensom att det virke, som åtginge till behöfliga hägnader, hässjor och hölador vid dessa ängslägenheter, tills vidare finge, efter anvisning af revir förvaltaren, kostnadsfritt afhemtas från kronoparken;

text: /k/ att /-k/ I, som varit i tillfälle att i ett föregående falluttala Eder för inrättande af häradsallmänningar, såsom varande af synnerlig nytta för vederbörande kommuner, och numera funnit ett praktiskt bevis derför genom den försäljning, som, efter förut verkstäld behörig uttaxering, under hösten år 1882 egt rum i afseende å rätt att inom de jemlikt Vårt nådiga bref den 17 Mars 1876 bildade häradsallmänningarna i Pajala socken under de närmaste åtta åren afverka sågtimmerträd, i det att försäljningssumman säkerligen komme att gifva tillräckligt stor afkomst icke allenast för betäckande av delegarnes utskylder till stat och kommun, utan måhända äfven för andra för dem nyttiga ändamål, icke tvekaden att i underdånighet tillstyrka föreskrift, att af det skogsanslag, som inom Gellivare socken komme att tilldelas byar, hemman och nybyggen, en fjerdedel skulle afsättas till allmänning, att förvaltas efter samma grunder, som genom Vårt nådiga bref den 21 April 1882 blifvit bestämda rörande häradsallmänningarne inom Pajala socken med tillhörande kapellförsamlingar; samt

text: /k/ att /-k/ vidkommande Gellivare sockenmäns framställning om erhållande af högsta möjliga skogsanslag, I ansågen, att några bestämmelser utöfver dem, som i § 18 af gällande afvittringsstadga för lappmarkerna blifvit gifna, icke vore behöfliga eller lämpliga, hvadan I hemstälden, att samma framställning icke måtte föranleda någon åtgärd.

text: Efter det Landtmäteristyrelsen häröfver inkommit med underdånigt utlåtande, har Domänstyrelsen uti afgifvet yttrande - med omförmälande hurusom Skogsstyrelsen uti dess af Eder åberopade utlåtande andragit, att på den ståndpunkt, hushållningen å de vidsträckta kronoskogarne i lappmarkerna till följd af dervarande förhållanden befunne och antagligen under lång tid ännu komme att intaga, ett sådant jemförelsevis obetydligt intrång, som bibehållande under hemman och nybyggen af deras å kronoparkerna belägna ängar med sin naturliga begränsning, samt rätt till afverkning af det för ängsskötseln nödiga vikre, icke kunde medföra någon afsevärd olägenhet, sedan genom afvittringsförordnignen kontrollen till förekommande af otillåten afverkning blifvit skärpt meddelst föreskrift om stämpling af allt virke i lappmarken, hvilket icke användes till husbehof, - för egen del anfört, bland annat,

text: /k/ att /-k/ Domänstyrelsen, som till fullo delade dessaåsigter och icke förbisåge, att det för kronan skulle vara fördelaktigare, om, på sätt Landtmäteristyrelsen uti dess utlåtande påvisat och föreslagit, ifrågavarande ängslägenheter kunde efter en på förhand bestämd tid och utan vederlag eller odlingsersättning tillfalla kronan, dervid dock måste erinra, att om, för vinnande af detta mål, ökade skogsanslag åt hemman och nybyggen måste beredas, hvilket sannolikt blefve en följd af ett stadgande i sådant syfte, den förlust, som kronan finge vidkännas genom sålunda afträdd skogsmark, icke kunde uppvägas af vinsten eller fördelen att efter viss tid erhålla eganderätt till några spridda ängslägenheter;

text: /k/ att /-k/ derest ängarnes bibehållande under enskild ego i framtiden visade sig olägligt för skogshushållningen, kronoparkerna borde kunna vid behof frigöras från detta intrång, hvarföre önskligt vore, att innehafvare af hemman eller nybygge vid den egoreglering, som komme att försiggå vid afvittringen, medgåfves rätt att bibehålla ängslägenheterna allenast under det villkor, att de skulle mot vederlag i annan mark afträda dem till kronan, då ängarnes läggande under kronans ego, enligt Domänstyrelsens pröfning, blefve behöfligt för något skogshushållningens ändamål.

text: Vid underdånign föredragning af detta ärende hafve Vi, med afseende å hvad härvid förekommit, funnit skäligt att, i likhet med hvad förut medgifvits, den 12 Juli 1878 beträffande Arvidsjaurs socken och den 20 Juni 1879 beträffande Vesterbottens läns lappmark, icke allenast i nåder förklar, att de flere eller färre inom kronoparks område belägna spridda ängslägenheter, hvilka tillhöra ett hemman eller ett nybygge inom Gellivare socken, må, utan att från kronoparken genom uppdragna rågångar afskiljas, varda, innan de kunna mot annan mark utbytas, tills vidare under hemmanet eller nybygget bibehållna och under tiden såsom endast ett skifte beräknas, utan äfven medgifva, att det virke, som åtgår till behöfliga hägnader, hässjor och hölador vid dessa ängslägenheter, må tills vidare, efter anvisning af revirförvaltaren, få kostnadsfritt afhemtas från skogsmarken; hvarjemte Vi, som ansett Gellivare sockenmäns anhållan att komma i åtnjutande af skogsanslag efter högst medgifna beräkningsgrund icke böra af Oss till omedelbar pröfning upptagas, vidare föreskrifvit, att det af Gellivare socknemän fattade, af Eder biträdda beslut att af det skogsanslag, som vid afvittringen inom socknen kommer att tilldelas byar, hemman och nybyggen, afsätta en fjerdedel till allmänning, skall bringas till verkställighet; viljande Vi, sedan omfånget och beskaffenheten af den skogsmark, som sålunda kommer att till allmänning afsättas, blifvit kända, på förnyadt förslag af Eder,bestämma de grunder, efter hvilka allmänningen bör förvaltas.


rpubl:andrar: ny 4 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1-4 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 4 §§, författningsrubr.; omtryck

dcterms:title: Förordning (1884:13 s.2) om prästexamen

rdfs:label: Civildepartementet

text: Den som söker inträde i prästämbetet skall avlägga prästexamen inför domkapitlet i det stift inom vilket sökanden vill bli anställd.

text: Förordning (1979:158).

text: har gått igenom religionsvetenskaplig linje enligt

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: och fått utbildningsbevis eller

text: har avlagt teologie kandidatexamen.

text: Behörig att avlägga prästexamen är den som

text: För behörighet att avlägga prästexamen krävs dessutom att sökanden inom det praktisk-teologiska området har sådana kunskaper och erfarenheter som behövs för prästerlig verksamhet inom svenska kyrkan.

text: Förordning (1985:420).

text: Examinationen skall omfatta sådana frågor inom främst ämnesområdena bibelvetenskap, kristendomens historia och tros- och livsåskådningsvetenskap som är väsentliga för svenska kyrkan. Kyrkorättsliga och pastorala frågor skall också behandlas.

text: Över den examinerades insikter skall avges ett sammanfattande betyg med något av vitsorden godkänd eller underkänd. Den som har underkänts har rätt att undergå förnyad examination för att få godkänt betyg.

text: Beslut om betyg får inte överklagas.

text: Förordning (1985:420).

text: Om särskilda skäl föreligger, får domkapitlet i det stift inom vilket sökanden vill bli anställd medge undantag från de behörighetsvillkor som anges i

text: 2 § första stycket

text: Förordning (1989:86).


rpubl:andrar: upph. 4 §; ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1885:56 s.1 i lydelse enligt SFS 1991:242

dcterms:title: Kungörelse (1885:56 s.1) med vissa föreskrifter till beredande av skydd för undervattenstelegrafkablar

rdfs:label: Finansdepartementet DIS

text: Vi OSCAR, med Guds nåde, Sveriges, Norges, Götes och Vendes Konung, göre veterligt: att, sedan Vi med åtskilliga främmande magter afslutat en konvention i ändamål att bereda skydd åt de med behörigt tillstånd nedlagda undervattenstelegrafkablar, som hafva landfäste å någon af de magters områden, kolonier eller besittningar, hvilka deltaga i konventionen, samt i anledning häraf lag angående skydd för undervattenskablar den 9 januari innevarande år blifvit af Oss utfärdad, Vi med hänsyn till sådana undervattenskablar, som afses i berörda konvention, funnit godt att ytterligare stadga som följer:

text: Då fartyg, som är sysselsatt med nedläggning eller iståndsättande af en undervattenstelegrafkabel, visar de för fartyg i dylik verksamhet föreskrifna signaler, skola andra fartyg, från hvilka signalerna iakttagas eller kunna iakttagas, hållas på ett afstånd från det förstnämnda fartyget af minst en sjömil (1/60 del af en breddgrad).

text: Samma bestämmelse gälle äfven i afseende å fiskares redskap och garn; dock att fiskebåt för signalernas efterkommande skall ega en tid af högst tjugufyra timmar från det signalerna kunnat af båtbesättningen iakttagas, under hvilken tid intet hinder må läggas för båtens rörelser.

text: Från bojar, hvilka äro afsedda att, då telegrafkabel nedlägges eller råkat i oordning eller blifvit afsliten, angifva kabelns läge, skola fartyg, från hvilka bojarne iakttagas eller kunna iakttagas, samt fiskares redskap och garn hållas på ett afstånd af minst en fjerdedels sjömil.

text: Den som bryter mot vad som föreskrivs i

text: och

text: 2 §§

text: , döms till böter. Lag (

sort: upphavd

text: 4 §

text: har upphävts genom kungörelse (

type: redaktionell