dcterms:title: Förordning (1988:641) om statsbidrag till lagringsutrymmen för stallgödsel

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Statsbidrag får i mån av tillgång på medel lämnas enligt denna förordning till jordbruksföretag för uppbyggnad av lagringsutrymmen för stallgödsel.

text: Bidrag lämnas till jordbruksföretag med fler än tio djurenheter inom de områden som avses i

text: 7 § andra stycket förordningen (1979:426)

text: om skötsel av jordbruksmark.

text: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i

text: miljöskyddsförordningen (1981:574)

text: Bidrag lämnas för sådan uppbyggnad av lagringsutrymmen som krävs för att uppfylla fordringarna enligt

text: 8 § första stycket förordningen (1979:426)

text: om skötsel av jordbruksmark.

text: Bidrag lämnas endast för den del av uppbyggnaden som behövs för att lagra gödsel motsvarande en gödselproduktion under längre tid än sex månader.

text: Bidrag lämnas med högst 20 procent av den godkända kostnaden, dock högst 25 000 kronor.

text: När bidrag bestäms skall hänsyn tas till annat statligt stöd för åtgärden.

text: Bidrag lämnas inte om åtgärden har påbörjats utan särskilt medgivande innan frågan om bidrag har avgjorts.

text: Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av lantbruksnämnden.

text: inom viss tid utföra den åtgärd som avses med bidraget,

text: underkasta sig den kontroll i fråga om arbetets utförande som lantbruksnämnden föreskriver,

text: iaktta de villkor i övrigt som lantbruksnämnden föreskriver.

text: I beslut om bidrag skall sökanden åläggas att

text: Bidraget betalas ut när åtgärden har utförts och besiktats av lantbruksnämnden.

text: Beslut om bidrag får upphävas och bidrag som har lämnats ut får återkrävas, om bidraget har beviljats på grund av oriktiga uppgifter från bidragstagaren eller denne bryter mot villkoren för bidraget.

text: Lantbruksnämndens beslut enligt denna förordning får överklagas hos lantbruksstyrelsen. Lantbruksstyrelsens beslut får inte överklagas.

text: Lantbruksstyrelsen får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990, då förordningen (

text: ) med instruktion för statens trygghetsnämnd skall upphöra att gälla.

type: punkt

text: I fråga om avgångsbidrag, årliga ersättningar, särskild inkomsttrygghet och löneutfyllnader skall dock

text: 1 §

text: och

text: samt

text: och

text: 24 §§

text: i den upphävda förordningen fortfarande gälla.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1988:65) med instruktion för statens trygghetsnämnd

rdfs:label: Civildepartementet PP

rdfs:label: Regeringskansliet

text: /r3/ Uppgifter

type: stycke

beteckning: 1 §

text: frågor om personskadeersättning, avgångsbidrag och årlig ersättning, om frågorna regleras i kollektivavtal för arbetstagare som omfattas av lagen (

text: ) om offentlig anställning eller för arbetstagare vid hov- och slottsstaterna eller om frågorna lämnas över till nämnden genom föreskrifter av regeringen,

text: frågor om särskild inkomsttrygghet och löneutfyllnad och frågor om omskolning för skolledare, lärare och reservlärare, när prövningen ankommer på arbetsgivaren enligt kollektivavtal för arbetstagare som omfattas av lagen om offentlig anställning,

text: frågor om ersättning enligt lagen (

text: ) om statlig ersättning vid ideell skada,

text: frågor om avskrivning hos statens arbetsmarknadsnämnd av ärenden om omplacering av tjänstemän med anledning av vad arbetsgivaren har åtagit sig i trygghetsavtalet för arbetstagare hos staten (TrA-S) eller i trygghetsavtalet för vissa arbetstagare hos skogsvårdsstyrelserna (TrA-Skog), när tjänstemannen motsätter sig en avskrivning,

text: frågor som regeringen i övrigt bestämmer.

text: Statens trygghetsnämnd prövar

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: trygghetsavtalet för arbetstagare hos staten (TrA-S),

text: trygghetsavtalet för icke-statliga lärare (TrA-L),

text: trygghetsavtalet för lärare vid statsunderstödda folkhögskolor (TrA-Fh),

text: trygghetsavtalet för lärare vid privatskolor och riksinternatskolor (TrA-PR) eller

text: trygghetsavtalet för arbetstagare hos allmän försäkringskassa (TrA-FK) får överklagas hos nämnden, om beslutet avser

text: att en tjänsteman inte längre skall omfattas av avtalet,

text: att en tjänsteman vid byte av anställning inte har rätt till flyttningsersättning m. m. enligt avtalet,

text: att en tjänsteman inte skall omplaceras till en ny anställning på orten eller i dess närhet utan i stället ges arbetsuppgifter inom ramen för den redan innehavda anställningen på en annan ort.

text: Arbetsgivarens beslut enligt följande kollektivavtal, nämligen

text: /r3/ Sammansättning

beteckning: 3 §

text: I nämnden finns två ordförande, två vice ordförande och åtta andra ledamöter.

text: För varje ledamot finns en personlig ersättare.

beteckning: 4 §

text: Två ledamöter förordnas efter förslag av Statsanställdas förbund, två efter förslag av TCO-S (TCO:s statstjänstemannasektion) och två efter förslag av Centralorganisationen SACO/SR.

text: Motsvarande gäller dessa ledamöters ersättare.

text: /r3/ Organisation

beteckning: 5 §

text: En av ordförandena är chef för nämnden.

beteckning: 6 §

text: Nämnden är indelad i två avdelningar.

text: Vardera avdelningen består av en av ordförandena, en av vice ordförandena och fyra av de andra ledamöterna.

beteckning: 7 §

text: Vid den ena avdelningen tjänstgör personal som är anställd hos statens arbetsmarknadsnämnd.

text: Vid den andra avdelningen tjänstgör personal som är anställd antingen hos försäkringsbolaget Folksam eller hos Försäkringsaktiebolaget Skandia och som är knuten till Konsortiet för AMF-trygghetsförsäkringar.

text: /r3/ Verksförordningens tillämpning

beteckning: 8 §

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på nämnden:

text: och

text: 10 §§

text: om myndighetschefens ansvar och uppgifter,

text: och

text: 15 §§

text: om myndighetens regelgivning,

text: 16 §

text: om interna föreskrifter,

text: 17 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 18 §

text: om ärendeförteckning,

text: 28 §

text: om vem som får begära in förklaringar m. m.,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut,

text: 30 §

text: om överklagande.

text: /r3/ Ärendenas handläggning

beteckning: 9 §

text: Inkommande ärenden enligt 1 eller

text: 2 §

text: fördelas på avdelningarna.

text: Frågor om fördelningen av ärenden prövas av chefen efter samråd med den andre ordföranden och med vice ordförandena.

text: Ärendena avgörs av avdelningen, om inte något annat bestäms enligt

text: 12 §

text: En avdelning är beslutför med sex eller fyra ledamöter, bland dem ordföranden eller vice ordföranden. Av ledamöterna skall halva antalet vara förordnade efter förslag från organisationerna.

text: Om ett ärende är så brådskande, att avdelningen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många andra ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Avdelningen får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till någon som tjänstgör hos nämnden att på nämndens vägnar avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av en avdelning.

text: Beslut som har fattats med stöd av

text: första stycket

text: skall anmälas till avdelningen.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 12 §

text: inte behöver föredras.

text: Nämnden får ge den som kan lämna upplysningar i ett ärende tillfälle att närvara vid sammanträde, dock inte när nämnden skall fatta beslut.

text: Nämnden får av allmänna medel bevilja den som har inställt sig skälig ersättning för inställelsekostnader.

text: För samråd i angelägenheter som är gemensamma för båda avdelningarna sammanträder nämnden i plenum på kallelse av chefen.

text: /r3/ Underrättelser

text: den myndighet där den berörde arbetstagaren är eller senast har varit anställd om beslut enligt

text: 1 § 1

text: , 2 och 3 samt

text: 2 §

text: riksförsäkringsverket om beslut om personskadeersättning,

text: statens arbetsmarknadsnämnd om beslut om avgångsbidrag eller årlig ersättning eller beslut enligt

text: 1 § 4

text: statens löne- och pensionsverk om beslut om årlig ersättning,

text: arbetsmarknadsverket om sådana beslut om årlig ersättning där arbetstagaren skall stå till arbetsmarknadens förfogande,

text: försvarets personalnämnd i de ärenden där personalnämnden har avgett yttrande,

text: försvarsgrenscheferna i de ärenden där de har avgett yttranden.

text: Nämnden skall underrätta

text: Beträffande arbetstagare hos riksdagen eller dess myndigheter lämnas underrättelser enligt

text: 16 § 1

text: till riksdagens förvaltningskontor.

text: I fråga om beslut som rör sådana arbetstagare tillämpas inte vad som sägs i

text: 16 §

text: eller

text: När utbetald personskadeersättning kan krävas åter från någon annan, skall nämnden bevaka statens rätt till återkrav med tillämpning av avskrivningskungörelsen (1965:921).

text: /r3/ Förordnanden

text: Ledamöterna utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Bland de ledamöter som förordnas utan förslag från organisationerna utser regeringen två att vara ordförande i nämnden.

text: Bland de ledamöter som förordnas efter förslag från organisationerna utser regeringen två att vara vice ordförande i nämnden.

text: Regeringen bestämmer vilken av ordförandena som skall vara chef för nämnden.

text: Förordnanden att tjänstgöra hos nämnden enligt

text: 7 § andra stycket

text: meddelas av nämnden.

text: /r3/ Verksamhetsberättelse

text: Chefen skall årligen före utgången av september månad till civildepartementet lämna en berättelse över verksamheten under det senast förflutna budgetåret.

text: /r3/ Utbetalningar

text: Regeringen förordnar särskilt om ordningen för utbetalning av förmåner som beslutas enligt

text: 1 §

text: . I fråga om utbetalning av avgångsbidrag till arbetstagare hos riksdagen eller dess myndigheter beslutar dock riksdagen eller den myndighet som riksdagen bestämmer.

text: /r3/ Överklagande

text: Nämndens beslut enligt

text: 1 §

text: eller

text: eller enligt

text: 2 §

text: får inte överklagas.

text: Av föreskrifter i kollektivavtal och i lagen (

text: ) om statlig ersättning vid ideell skada framgår att beslut i frågor enligt

text: 1 §

text: eller

text: får överklagas hos en särskild skiljenämnd.


rpubl:andrar: ändr. 5, 6, 9 §§, rubr. närmast före 9 §

dcterms:identifier: SFS 1988:653 i lydelse enligt SFS 1996:427

dcterms:title: Förordning (1988:653) med instruktion för Statens förlikningsmannaexpedition

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Uppgifter

type: rubrik

text: Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statliga förlikningsväsendet.

text: utföra de uppgifter som följer av

text: 46 § lagen (1976:580)

text: om medbestämmande i arbetslivet, och

text: ha inseende över statens förlikningsmän för medling i arbetstvister.

text: Expeditionen skall

text: Myndighetens ledning

text: Expeditionen leds av en styrelse som består av högst tre ledamöter. En av dessa är ordförande.

text: Organisation

text: Vid förlikningsmannaexpeditionen finns ett kansli som leds av styrelsens ordförande.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på expeditionen:

text: 18 §

text: om interna föreskrifter,

text: 26 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut,

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Förordning (1996:427).

text: Styrelsen har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 13 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Förordning (1996:427).

text: Ärendenas handläggning

text: Ärendena avgörs av styrelsen. Ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av styrelsen får dock avgöras av styrelsens ordförande eller av någon tjänsteman vid expeditionen. Hur detta skall ske anges i arbetsordning eller i särskilda beslut.

text: Styrelsen är beslutför när två ledamöter är närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får styrelsens ordförande eller, efter ordförandens bestämmande, en annan styrelseledamot, ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Anställningar m.m.

text: Styrelsens ledamöter utses av regeringen för en bestämd tid. Regeringen utser en av ledamöterna att vara ordförande.

text: Anställningar vid expeditionens kansli beslutas av styrelsen.

text: Förordning (1996:427).


dcterms:title: Förordning (1988:654) med instruktion för Statens hundskola

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Uppgifter

text: Statens hundskola har till uppgift att mot ersättning tillhandahålla ledar- och polishundar samt bedriva därmed sammanhängande och förenlig verksamhet.

text: Skolan skall särskilt samarbeta med rikspolisstyrelsen, Synskadades riksförbund och andra intressenter för att effektivt utnyttja skolans resurser och med Sveriges lantbruksuniversitet i forsknings- och utvecklingsfrågor inom avelsverksamheten.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på skolan med undantag av

text: och

text: 24 §§

text: Myndighetens ledning

text: Skolans chef är chef för myndigheten.

text: Styrelsen

text: Skolans styrelse består av högst sju personer, skolans chef medräknad. En av ledamöterna är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på skolan.

text: Personalansvarsnämnden

text: Skolans personalansvarsnämnd består -- förutom av skolans chef och personalföreträdarna -- av tre andra ledamöter som utses av styrelsen. Skolans chef är nämndens ordförande.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Skolans chef förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra tjänster tillsätts av skolan.

text: Andra styrelseledamöter än skolans chef utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Förordnande att vara styrelsens ordförande meddelas av regeringen för en bestämd tid.

text: När skolans chef inte är i tjänst sköts hans uppgifter av den tjänsteman som han bestämmer.

text: Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av styrelsen i fråga om skolans chef.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Om det i en lag eller i en författning som har beslutats av regeringen hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna förordning tillämpas i stället den nya föreskriften.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1989 och tillämpas första gången läsåret 1989/90.

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 12 §

rpubl:andrar: upph. 3 kap 7, 13-24 §§, rubr. närmast före 3 kap 13, 15, 20, 22 §§; ändr. 2 kap 2 §, 3 kap 1, 5, 6, 8, 10, 11, 25, 28 §§, 4 kap 11, 13 §§, 5 kap 3 §, rubr. närmast efter 3 kap 1 §; ny 4 kap 21 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 3 §, 6 kap 23 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2 §, 3 kap 25, 32 §§, 4 kap 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991.

text: De föreskrifter om betyg som skolöverstyrelsen meddelat med stöd av

text: 6 kap. 11 §

text: i paragrafens äldre lydelse fortsätter att gälla till dess regeringen beslutar något annat.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Om styrelsen före ikraftträdandet med stöd av

text: 4 kap.

text: och

text: 12 §§

text: i deras lydelse vid utgången av juni 1992 beslutat om fler än fyra friluftsdagar respektive tolv lovdagar för läsåret 1992/93 gäller de besluten utan hinder av

text: 4 kap.

text: och

text: 5 §§

text: i deras nya lydelse.

rpubl:andrar: upph. 4 kap 14 §; ändr. 1 kap 1, 2 §§, 4 kap 4, 5, 9, 12 §§, 5 kap 17 §, 6 kap 24, 25 §§; nya 1 kap 5 §, 6 kap 2, 13 a §§, rubr. närmast före 6 kap 2 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 2 §, 6 kap 2 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 15 §

rpubl:andrar: upph. 5 kap 8 §; ändr. 5 kap 4, 5, 6, 7, 9, 10, 12 §§; nya 5 kap 12 a, 12 b §§, rubr. närmast före 5 kap 5, 12 a §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Genom förordningen upphävs

text: grundskoleförordningen (1988:655)

text: Följande bestämmelser i den nya förordningen skall inte tillämpas i årskurserna 8 och 9 läsåret 1995/96 och i årskurs 9 läsåret 1996/97:

text: 2 kap.

text: 13 §§

text: 4 kap. 5 §

text: 5 kap.

text: och

text: 20 §§

text: Följande bestämmelser i den upphävda förordningen skall tillämpas i årskurserna 8 och 9 läsåret 1995/96 och i årskurs 9 läsåret 1996/97:

text: 7 kap.

text: 19 §§

text: 4 kap.

text: och

text: 17 §§

text: 5 kap.

text: och

text: 21 §§

text: 6 kap.

text: och

text: 26 §§

text: Bilagan

dcterms:identifier: SFS 1988:655 i lydelse enligt SFS 1994:621

dcterms:title: Grundskoleförordning (1988:655)

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: 1 kap.

text: Inledande föreskrifter

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om grundskolan utöver vad som föreskrivs i

text: skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1992:742).

kind: term

text: Arbetsenhet

cells: Klasser i grundskolan som har viss gemensam verksamhet.

type: rad

text: Grupp

cells: Elever som tillfälligt undervisas gemensamt exempelvis i visst ämne eller i viss ämnesgrupp eller tillvalskurs.

text: Klass

cells: Elever som regelmässigt undervisas gemensamt i olika ämnen och ämnesgrupper.

text: Lektion Lärokurs

cells: En tidsenhet om 40 minuter då eleverna undervisas. Den undervisning och annan verksamhet som enligt gällande läroplan skall förekomma i grundskolan.

text: Läromedel

cells: Sådant som kan användas för att nå målen för utbildningen.

text: Skoldagar

cells: De dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum.

text: Stadieveckotimmar

cells: Det sammanlagda antalet veckotimmar i ett ämne, en ämnesgrupp eller en tillvalskurs som förekommer på ett stadium i grundskolan.

text: Styrelsen Veckotimme

cells: Styrelsen för utbildningen. En lektion i veckan i en årskurs.

type: tabell

text: I denna förordning avses med nedan angivna ord följande:

text: Den

text: som har det ledningsansvar som enligt

text: 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

text: vilar på rektor skall också benämnas rektor.

text: Förordning (1993:756).

text: Statens skolverk fastställer de formulär som fordras för tillämpningen av denna förordning.

text: Förordning (1991:1083).

text: Grundskolan skall ha ändamålsenliga lokaler. Den skall också ha lämpligt fördelade bibliotek samt annan utrustning som behövs för en tidsenlig utbildning.

text: Förordning (1991:1083).

text: Sådana uppgifter i fråga om skolhälsovård som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: s köts av kommunen såsom huvudman för utbildningen, får i stället fullgöras av ett landsting, om kommunen och landstin get är ense om detta.

text: Förordning (1992:742).

type: kapitel

text: 2 kap. har upphävts genom förordning (1991:1083).

type: upphavd

text: 3 kap.

text: Samverkansformer

text: Allmän föreskrift

text: I detta kapitel finns allmänna föreskrifter om samverkan mellan olika intressegrupper och särskilda föreskrifter om elevvårdskonferens och klassråd.

text: Förordning (1991:1083).

text: Samverkan mellan olika intressegrupper

text: Formerna för samverkan mellan olika intressegrupper inom rektors arbetsområde skall utvecklas med beaktande av de lokala förhållandena. Detta gäller i den mån det inte enligt författning eller kollektivavtal gäller särskilda bestämmelser för behandling av en viss fråga.

text: Förordning (1991:1083).

text: Elevvårdskonferens

text: Det skall finnas en elevvårdskonferens för varje arbetsområde för rektor för att behandla elevvårdsfrågor.

text: Förordning (1991:1083).

text: rektor,

text: företrädare för elevvården,

text: berörd klassföreståndare eller motsvarande och annan berörd personal.

text: I elevvårdskonferensen skall som ledamöter ingå

text: Rektor beslutar om den närmare sammansättningen av elevvårdskonferensen. Rektor eller den arbetstagare som rektor utser är ordförande.

text: Elevvårdskonferensen får tillåta att även andra än ledamöter är närvarande och yttrar sig vid sammanträdena.

text: Förordning (1991:1083).

text: Elevvårdskonferensen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande.

text: Vid sammanträde med elevvårdskonferensen förs protokoll.

text: Förordning (1991:1083).

text: Klassråd

text: För varje klass i grundskolan skall det finnas ett klassråd.

text: Ledamöter i klassrådet är samtliga elever i klassen och deras klassföreståndare eller motsvarande.

text: Förordning (1991:1083).

text: Klassrådet skall behandla frågor som är av gemensamt intresse för klassens elever.

text: Förordning (1991:1083).

text: 4 kap.

text: Utbildningens organisation

text: Arbetsenheter, klasser och grupper

text: I

text: 4 kap. 3 § första stycket skollagen (1985:1100)

text: finns grundläggande föreskrifter om årskurser och stadier.

text: Förordning (1991:1083).

text: Eleverna skall fördelas på klasser och grupper. Klasser skall sammanföras till arbetsenheter. Till en arbetsenhet kan föras två eller flera klasser i en årskurs, i flera årskurser på samma stadium eller i flera årskurser på olika stadier. Beslut enligt denna paragraf skall meddelas av styrelsen.

text: Förordning (1991:1083).

text: Schema

text: För läsåret eller kortare tid skall det finnas ett schema för undervisningen. Rektor fastställer schema.

text: Förordning (1991:1083).

text: Lärotider m. m.

text: I

text: 4 kap. 3 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: finns grundläggande föreskrifter om läsår.

text: Läsåret skall omfatta 40 veckor samt börja i augusti och sluta senast i juni. Dagarna för höst- och vårterminernas början och slut bestäms av styrelsen.

text: Läsåret skall ha minst 178 skoldagar och 12 lovdagar. Därutöver får inom läsåret läggas ut högst 5 studiedagar för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare.

text: Förordning (1992:742).

text: Det vanliga skolarbetet skall ersättas med lärarledd idrott och friluftsverk samhet under fyra dagar (

text: åtta halvdagar

text: ) varje läsår (

text: friluftsdagar

text: ) enligt beslut av styrelsen.

text: En av friluftsdagarna får bytas ut mot en dag för kulturaktiviteter.

text: Förordning (1992:742).

text: Skoldagen får omfatta högst fem timmar och 20 minuter för elever i årskurserna 1 och 2 samt högst åtta timmar för elever i årskurserna 3--9.

text: Styrelsen skall besluta hur lång skoldagen skall vara och när den tidigast får börja och senast får sluta.

text: Förordning (1991:1083).

text: Styrelsen får besluta att skoldagen skall utformas som samlad skoldag. Ett sådant beslut skall fattas särskilt för varje rektors arbetsområde. Beslutet får begränsas till ett visst stadium eller en viss årskurs.

text: Förordning (1991:1083).

text: Samlad skoldag innebär att verksamhet anordnas även under de delar av skoldagen som inte tas upp av lektioner eller annan verksamhet som skall förekomma enligt denna förordning eller enligt läroplanen eller av behövlig tid för vila och måltid. Styrelsen bestämmer om verksamheten skall vara obligatorisk eller frivillig för eleverna.

text: Vid utformningen av den samlade skoldagen skall, särskilt för elever på lågstadiet, eftersträvas att tiden i skolan för en och samma elev inte växlar mellan veckans dagar.

text: Förordning (1991:1083).

text: Elevernas skolarbete skall förläggas måndag--fredag och skall vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt.

text: Förordning (1992:742).

text: Styrelsen får besluta att antalet skoldagar i veckan skall begränsas till fyra för en klass eller en grupp i årskurs 1 eller 2, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1991:1083).

text: Under skoldagen skall samling anordnas, om inte rektor på grund av särskilda skäl medger undantag. Samlingen får omfatta sammanlagt högst en timme i veckan.

text: Förordning (1989:645).

text: Beslut om befrielse för en elev från skyldighet att delta i annars obligatoriska inslag i verksamheten fattas av rektor, såvida inte elevens vårdnadshavare med stöd av

text: 3 kap. 12 § tredje stycket skollagen

text: (1985:11 00) har begärt att frågan skall prövas av styrelsen.

text: Förordning (1992:742).

text: 13 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1083).

text: 14 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1992:742).

text: Huvuddelen av elevernas arbete skall utföras under skoldagen. Hemuppgifter får inte ges till dag efter söndag, helgdag eller hel lovdag.

text: Läroplan

text: mål och riktlinjer för skolans verksamhet,

text: timplaner,

text: föreskrifter för timplaner och

text: kursplaner.

text: För grundskolan gäller en läroplan. Den innehåller

text: Läroplanen fastställs av regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, av statens skolverk. Sådana kursplaner som är lokalt utarbetade och som avser andra tillvalskurser än treåriga kurser i franska, tyska och hemspråk fastställs av styrelsen.

text: Till läroplanen hör också kommentarmaterial. Detta är inte bindande.

text: Förordning (1991:1083).

text: Inom rektors arbetsområde skall det finnas en arbetsplan. Närmare föreskrifter om arbetsplanen finns i läroplanen.

text: Förordning (1991:1083).

text: Vid samundervisning av en eller flera av årskurserna 1--3 eller av årskurserna 3 och 4 får styrelsen besluta om ökning respektive minskning av veckotimtiden.

text: Det sammanlagda antalet stadieveckotimmar på låg- och mellanstadierna för en elev får dock inte ändras.

text: Förordning (1991:1083).

text: Läromedel

text: Av

text: 4 kap. 4 § skollagen (1985:1100)

text: framgår att utbildningen i grundskolan skall vara avgiftsfri för eleverna och att de utan kostnad skall ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning.

text: Särskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervisningen har tillgång till läromedel bestående av material som täcker väsentliga delar av ett ämne, en ämnesgrupp eller ett kursmoment enligt läroplanen och som är ägnat att ge fasthet och sammanhang i studierna.

text: Förordning (1991:1083).

text: 20 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1083).

text: Eleverna skall som gåva få behålla sådana läromedel och andra väsentliga hjälpmedel som de behöver av pedagogiska skäl eller kan komma att behöva som underlag för fortsatta studier eller som de i övrigt kan ha särskild nytta av att kunna gå tillbaka till. Med läromedel avses här sådana läromedel som sägs i

text: 19 § andra stycket

text: Förordning (1991:1083).

text: 5 kap.

text: Särskilda stödinsatser

text: Allmän föreskrift

text: I

text: 4 kap. 1 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: föreskrivs att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet.

text: Beslut om särskilda stödinsatser enligt detta kapitel fattas inom ramen för tillgängliga resurser av rektor, om inte något annat följer av

text: och

text: 21 §§

text: Förordning (1991:1083).

text: Extra tid för grundläggande färdighetsämnen

text: Om den tid som enligt timplanen för ett stadium är avsedd för undervisning i grundläggande färdighetsämnen, i första hand matematik och svenska, inte räcker för att en elev skall uppnå en normal kunskaps- och färdighetsnivå i ämnet eller ämnena, får mer tid än som följer av timplanen användas för eleven.

text: Den ytterligare tid som behövs bör i den utsträckning som är möjlig tas ut utöver gällande antal stadieveckotimmar. Om det behövs får i stället timplanejämkningar ske. Därvid får antalet veckotimmar i färdighetsämnet ökas med motsvarande minskning av antalet veckotimmar i annat eller andra ämnen.

text: Innan beslut fattas om sådana stödinsatser skall samråd ske med eleven och dennes vårdnadshavare.

text: Förordning (1991:1083).

text: Stödundervisning under en begränsad tid

text: Stödundervisning får anordnas för elever som har behov av extra stöd i skolarbetet under en begränsad tid.

text: Stödundervisning kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplanen eller som ett komplement till sådan utbildning.

text: Stödundervisning kan också ges elever som företräder eleverna vid sådan samverkan som avses i

text: 3 kap. 2 §

text: samt elevskyddsombud, om de gått miste om lektioner på grund av sina uppdrag och behöver stödundervisning.

text: Förordning (1991:1083).

text: Hemspråksundervisning

text: undervisning i hemspråket som ett ämne, och

text: studiehandledning på hemspråket i ett eller flera andra ämnen.

text: Förordning (1994:621).

text: Hemspråksundervisning består av

text: Undervisning i hemspråket som ett ämne

text: eleven har grundläggande kunskaper i hemspråket, och

text: eleven behöver och önskar få sådan undervisning.

text: Om en eller båda av elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och använder det språket i sitt umgänge med eleven på ett sådant sätt att det språket utgör det dagliga umgängesspråket för eleven (

text: hemspråk

text: ), skall eleven få undervisning i sitt hemspråk, förutsatt att

text: En samisk, tornedalsfinsk eller zigensk elev har dock rätt att få undervisning i det egna språket, även om det inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska.

text: Förordning (1994:621).

text: Undervisning i hemspråk får inte omfatta mer än ett hemspråk för en elev.

text: En zigensk elev som kommer från utlandet kan dock få undervisning i två hemspråk, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1994:621).

text: En elev har rätt att få undervisning i sitt hemspråk sammanlagt högst sju läsår under sin skoltid inom det offentliga skolväsendet. Eleven har dock rätt till undervisning under längre tid, om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning.

text: som tillval för en elev, eller

text: för en samisk, tornedalsfinsk eller zigensk elev eller för en elev med finska eller ett nordiskt språk som hemspråk.

text: Förordning (1994:621).

text: Begränsningen gäller inte om undervisningen anordnas

text: 8 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1994:621).

text: En elev skall få undervisning i hemspråk i den omfattning som eleven behöver undervisningen.

text: Förordning (1994:621).

text: Innan beslut fattas om undervisning i hemspråk för en elev skall samråd ske med eleven och elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (1994:621).

text: En kommun är inte skyldig att anordna undervisning i ett hemspråk som ämne, om lämplig lärare i hemspråket inte finns att tillgå.

text: En kommun är inte heller skyldig att anordna sådan undervisning, om antalet elever i en undervisningsgrupp är mindre än fem.

text: Andra stycket gäller inte i fråga om undervisning i hemspråk för samiska, tornedalsfinska eller zigenska elever.

text: Förordning (1991:1083).

text: En elev som får undervisning i hemspråk får med den begränsning som anges i

text: 7 §

text: fortsätta att delta i den undervisningen, även om hemspråket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven.

text: Förordning (1994:621).

text: Studiehandledning på hemspråket

text: En elev skall få studiehandledning på hemspråket om eleven behöver det.

text: Förordning (1994:621).

text: En elev som har rätt till undervisning i hemspråk och som före sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än hemspråket kan få studiehandledning på undervisningsspråket i stället för på hemspråket, om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1994:621).

text: Svenska som andraspråk

text: elever som har ett annat språk än svenska som hemspråk,

text: elever som har svenska som hemspråk och som har tagits in från skolor i utlandet,

text: invandrarelever som har svenska som huvudsakligt hemspråk.

text: Undervisning i svenska som andraspråk skall om det behövs anordnas för

text: Undervisning i svenska som andraspråk är obligatorisk för elever som behöver undervisningen.

text: Förordning (1991:1083).

text: Specialundervisning

text: Specialundervisning skall anordnas för elever som har behov av särskilt stöd. Specialpedagogiska insatser skall därvid i första hand göras inom den arbetsenhet eller klass som eleven tillhör.

text: elever med påtagliga fysiska funktionshinder,

text: elever med uttalade sociala och känslomässiga störningar,

text: elever med andra uttalade skolsvårigheter.

text: Specialundervisning i särskild undervisningsgrupp får anordnas för

text: Styrelsen skall efter samråd med eleven och dennes vårdnadshavare besluta i fråga om elevens uttagning till särskild undervisningsgrupp.

text: Föreskrifter om möjlighet till särskild läkarundersökning finns i

text: 14 kap. 3 § andra stycket skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1993:1187).

text: För rörelsehindrade elever som undervisas i särskild undervisningsgrupp får vid behov för dem särskilt tillrättalagd undervisning anordnas. Därvid får avvikelser göras från tim- och kursplanerna.

text: Särskild undervisning

text: I

text: 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om särskild undervisning.

text: Huvudmannen för ett sjukhus, ett barnhem eller en motsvarande institution får i skolhuvudmannens ställe anordna särskild undervisning för skolpliktiga barn som vistas på institutionen, om berörda huvud män kommer överens om det.

text: Bestämmelser i denna förordning om kommun eller styrelsen gäller i tillämpliga d elar också för sådana huvudmän och för institutionens ledning.

text: Förordning (1992:742).

text: Särskild undervisning skall i den utsträckning det är möjligt motsvara den utbildning eleven inte kan delta i.

text: Särskild undervisning får ges en elev endast om läkare som ansvarar för elevens vård medger det.

text: Särskild undervisning får anordnas i elevens hem om elevens vårdnadshavare medger det.

text: Anpassad studiegång

text: Om en elev inte kan få utbildning som i rimlig grad är anpassad efter elevens intressen och förutsättningar, får styrelsen besluta att anpassad studiegång skall anordnas för eleven. Styrelsen ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning inom skolan. I läroplanen finns närmare föreskrifter om anpassad studiegång.

text: Förordning (1991:1083).

text: 6 kap.

text: Elever

text: Inskrivning

text: Under vårterminen varje år skall de barn i kommunen som under kalenderåret blir skolpliktiga skrivas in.

text: Första stycket skall också tillämpas på barn som inte är skolpliktiga men som med stöd av

text: 3 kap. 8 § skollagen (1985:1100)

text: skall börja skolan redan höstterminen det kalenderår det fyller sex år.

text: Förordning (1991:1083).

text: Elever från utlandet

text: Barn som vistas i Sverige i avvaktan på beslut i ett ärende om uppehållstillstånd eller under liknande omständigheter och som skulle ha vanlig skolplikt, om de var bosatta i riket, skall tas emot i grundskolan i den kommun där de vistas, så snart skolgång är lämplig för dem med hänsyn till deras förhållanden. Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om sådan skolgång.

text: Barn som räknas som bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare har samma rätt till skolgång i grundskolan som barn bosatta i Sverige, om vårdnadshavarna eller en av dem är svensk medborgare. De skall på skriftlig begäran av sina vårdnadshavare tas emot i grundskolan i den kommun där de vistas stadigvarande.

text: Förordning (1993:756).

text: Uppflyttning m. m.

text: Vid slutet av varje läsår skall eleverna i årskurserna 1--8 flyttas till närmast högre årskurs, om inte något annat beslutas med stöd av 4 eller

text: 6 §

text: Förordning (1991:1083).

text: Rektor får efter samråd med en elevs vårdnadshavare besluta att eleven inte skall flyttas, om detta med hänsyn till elevens allmänna utveckling och i övrigt är lämpligast för eleven.

text: Rektor får besluta att under läsåret flytta en elev till högre årskurs, om eleven har goda förutsättningar att delta i utbildningen i den högre årskursen och elevens vårdnadshavare medger det.

text: Rektor får på begäran av en elevs vårdnadshavare medge eleven att gå om en årskurs.

text: Förordning (1991:1083).

text: Betyg

text: Bestämmande av betyg

text: Eleverna i årskurserna 8 och 9 skall ges betyg i slutet av varje termin.

text: Betyg ges med någon av siffrorna 1--5. Högsta betyg är siffran 5.

text: betyget 3 är normalbetyget och

text: betygen 2 och 4 är vanligare än betygen 1 och 5.

text: Betygsättningen skall ske med utgångspunkten att betyget skall ge en anvisning om elevens kunskaper och färdigheter i förhållande till övriga elever i samma årskurs i landet som helhet. Som bakgrund för bedömningen av vilket betyg som bäst svarar mot en elevs kunskaper och färdigheter skall vidare beaktas att betygen för en årskurs i landet som helhet bör fördela sig i huvudsak så att

text: Förordning (1991:1083).

text: I läroplanen finns föreskrifter om vilka ämnen och tillvalskurser betyg skall ges i.

text: Om undervisningen i samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen helt eller i huvudsak har varit ämnesövergripande, skall ett sammanfattande betyg ges för ämnesgruppen. I annat fall skall betyg sättas särskilt i varje ämne.

text: I grundskolan skall användas standardprov i ämnena engelska, matematik och svenska som underlag för en anpassning av betygsnivån vid den enskilda skolan efter förhållandena i landet som helhet.

text: Ytterligare föreskrifter om sådana prov får meddelas av statens skolverk.

text: Förordning (1991:1083).

text: När betyg ges för en elev i årskurs 9 skall även elevens prestationer i årskurserna 7 och 8 beaktas.

text: Förordning (1991:1083).

text: Betyg i barnkunskap eller musik skall inte ges för en elev i årskurs 9, om undervisning i ämnet eller ämnena inte har kunnat anordnas i någon årskurs på högstadiet för eleven.

text: Läraren i ämnet, ämnesgruppen eller tillvalskursen sätter betyget.

text: Om betyget är beroende av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyget sättas av rektor.

text: En elev som har befriats från undervisning i religionskunskap med stöd av

text: 3 kap. 12 § skollagen (1985:1100)

text: skall i fråga om betyg och uppflyttning i högre årskurs behandlas som om religionskunskap inte in gick i läroplanen.

text: Förordning (1992:742).

text: Om en elev har varit frånvarande från utbildningen en längre tid, får rektor besluta att betyg inte skall sättas.

text: Om ett ämne under en termin har haft så lågt antal timmar i en klass eller en arbetsenhet att det inte finns tillräckligt underlag för betygsättning, får rektor besluta att betyg inte skall sättas.

text: Varje betyg skall antecknas i en betygskatalog. Beslut att inte sätta betyg för en elev skall också antecknas i betygskatalogen.

text: Utfärdande av betyg m. m.

text: För varje elev skall de betyg som har antecknats i betygskatalogen sammanföras till ett terminsbetyg, om inte slutbetyg skall utfärdas.

text: Terminsbetyg skall undertecknas av rektor eller den rektor bestämmer.

text: Slutbetyg skall utfärdas när skolplikten upphör eller vid den tidigare tidpunkt när eleven tillfredsställande har slutfört årskurs 9. Även en elev som efter skolpliktens upphörande tillfredsställande har slutfört årskurs 9, skall erhålla slutbetyg.

text: Slutbetyg skall innehålla uppgift om den högsta årskurs eleven genomgått samt om elevens senaste betyg i ämnen, ämnesgrupper och tillvalskurser.

text: Slutbetyg skall undertecknas av rektor eller den rektor bestämmer.

text: Om en elev avgår från en kommuns grundskola utan att slutbetyg utfärdas, skall intyg om elevens avgång utfärdas.

text: den årskurs från vilken eleven avgått,

text: tiden för avgången,

text: i fråga om elev på högstadiet, elevens tillvalskurs och kursval i ämnen med alternativa kurser enligt föreskrifter i läroplanen,

text: i förekommande fall senaste betyg i ämnen, ämnesgrupper och tillvalskurser.

text: Intyget skall innehålla uppgift om

text: Intyget skall undertecknas av rektor eller den rektor bestämmer.

text: Intyg om avgång skall sändas till styrelsen för den skola där eleven skall fortsätta sin utbildning om detta är känt.

text: Intyget skall också sändas till elevens vårdnadshavare.

text: Förordning (1991:1083).

text: I

text: 26 § förvaltningslagen (1986:223)

text: föreskrivs om rättelse av skrivfel och liknande. Rektor får besluta om rättelse av betyg.

text: I sådana fall skall nytt terminsbetyg eller slutbetyg utfärdas. Om det är möjligt skall det felaktiga terminsbetyget eller slutbetyget makuleras. Anteckning om detta skall göras i betygskatalogen.

text: Ledighet

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av annan orsak inte kan delta i skolans verksamhet under skoldagen skall detta snarast anmälas till skolan.

text: Styrelsen får föreskriva att intyg om anledningen till frånvaro skall lämnas.

text: Förordning (1991:1083).

text: Av

text: 3 kap. 11 § skollagen (1985:1100)

text: följer att en skolpliktig elev får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter.

text: Rektor får bevilja sådan ledighet sammanlagt högst tio skoldagar under ett läsår. Rektor får därvid delegera till klassföreståndare eller motsvarande att bevilja ledighet för högst två dagar i följd.

text: Om det finns synnerliga skäl, får styrelsen bevilja längre ledighet än som följer av

text: andra stycket

text: Av

text: 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från lektioner och annat skolarbete som behövs för uppdraget. Rektor beslutar om sådan ledighet.

text: Förordning (1991:1083).

text: Åtgärder för elevers tillrättaförande

text: Om en elev har begått en mindre förseelse eller uppträtt olämpligt, skall l äraren på lämpligt sätt uppmana honom att ändra sitt uppförande. Om han inte bättrar sig, skall läraren försöka utreda orsaken till beteendet. Samråd skall ske med vårdnadshavaren, om det behövs.

text: Läraren får visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av på gående lektion eller låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst en timme efter skoldagens slut.

text: Förordning (1992:742).

text: Om en elev gjort sig skyldig till upprepade förseelser eller fortsatt olämpligt uppträdande eller en allvarligare förseelse skall rektor försöka utreda orsaken till beteendet. Vid behov skall skolläkare och annan före trädare för elevvården medverka vid utredningen.

text: Med ledning av vad som kommit fram vid utredningen skall rektor försöka få eleven att bättra sig. Om detta inte lyckas eller om det finns andra särskilda skäl, skall rektor efter att ha hört elevvårdskonferensen anmäla förhållandet till styrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.

text: Förordning (1992:742).

text: Prövning

text: I grundskolan finns följande typer av prövning, nämligen flyttningsprövning, särskild prövning och fyllnadsprövning, enligt föreskrifter i bilagan till denna förordning.

text: Särskild prövning och fyllnadsprövning skall avläggas vid en grundskola med högstadium där undervisning i det aktuella ämnet anordnas.

text: Prövningen får inte göras av lärare som har givit privatundervisning i ämnet åt den som skall prövas.

text: Förordning (1991:1083).

text: 7 kap.

text: Överklagande

text: Styrelsens beslut att en elev skall undervisas i särskild undervisningsgrupp enligt

text: 5 kap. 15 §

text: får överklagas hos skolväsendets överklagandenämnd.

text: Förordning (1991:1083).

text: har upphävts genom förordning (1991:1083).

text: Beslut som rektor eller annan arbetstagare har meddelat enligt denna förordning får inte överklagas.

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1083).

text: 5 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1991:1083).

text: Beslut av statens skolverk i ärenden enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1991:1083).

text: Bilaga

cells: Ett, två eller tre ämnen i föregående årskurs, dock inte frivilligt ämne.

cells: A. Den som inte har genomgått grundskolan och inte är elev i grundskolan.

text: 6 kap. 18 §

cells: B. Den som inte har genomgått grundskolan.

cells: Ämne, ämnesgrupp eller tillvalskurs som ingår i grundskolans lärokurs. utser.

cells: Betyg sätts. Betygshandling utfärdas av rektor eller den rektor

cells: Den som erhållit slutbetyg från årskurs 9 i grundskolan.

cells: Ämne, kurs i ämne, ämnesgrupp eller tillvalskurs som ingår i grundskolans lärokurs. Den som erhållit slutbetyg i särskild kurs får inte pröva i allmän kurs.

cells: Betyg sätts. Betygshandling utfärdas av rektor eller den rektor utser.

text: Föreskrifter om prövning i grundskolan


rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:title: Förordning (1988:670) med instruktion för universitets- och högskoleämbetet

text: /r3/ Uppgifter

text: Universitets- och högskoleämbetet är central förvaltningsmyndighet för högskolan inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde. Ämbetet är dessutom central förvaltningsmyndighet för de myndigheter som regeringen bestämmer.

text: Ämbetet skall såvitt gäller högskolan inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde bereda olika frågor, ansvara för uppföljning och utvärdering av verksamheten samt utöva tillsyn över verksamheten.

text: utarbeta underlag för riksdagens och regeringens beslut i fråga om inriktningen och utvecklingen av utbildnings- och forskningsresurserna samt villkoren för utbildnings- och forskningsverksamheten samt

text: svara för översiktlig och samordnande planering för forskarutbildning och forskningen.

text: Ämbetet skall särskilt

text: svara för översiktlig och samordnad planering för den grundläggande högskoleutbildningen och utarbeta förslag till planeringsramar för denna utbildning samt

text: ta initiativ till utveckling av allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer i den grundläggande högskoleutbildningen samt till regeringen ge in de förslag om sådana linjer som behövs.

text: */-k/Ämbetet skall dessutom, i fråga om högskolan i dess helhet, särskilt

text: Ämbetet skall härvid samarbeta med styrelsen för Sveriges lantbruksuniversitet i frågor som har anknytning till dess verksamhet inom högskolan.

text: Förordning (1991:1061).

text: /r3/ Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på ämbetet.

text: /r3/ Myndighetens ledning

text: Universitetskanslern är chef för ämbetet.

text: /r3/ Styrelsen

text: Ämbetets styrelse består av högst tio personer, universitetskanslern medräknad. Universitetskanslern är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: /r3/ Organisation

text: Inom ämbetet finns fyra avdelningar, nämligen beredningsavdelningen, avdelningen för tillsyn och uppföljning, utvecklingsavdelningen och studerandeavdelningen. Varje avdelning leds av en avdelningschef.

text: Utöver de avdelningar som anges i

text: första stycket

text: får finnas andra arbetsenheter enligt ämbetets bestämmande.

text: Förordning (1989:885).

text: /r3/ Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på ämbetet.

text: /r3/ Personalansvarsnämnden

text: Ämbetets personalansvarsnämnd består -- förutom av universitetskanslern och personalföreträdarna -- av cheferna för de fyra avdelningarna. Universitetskanslern är nämndens ordförande.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (1989:885).

text: /r3/ Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Styrelsen får överlåta till universitetskanslern att besluta om föreskrifter på högskolans område.

text: /r3/ Tjänstetillsättning m. m.

text: Universitetskanslern förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänster som avdelningschef tillsätts av regeringen efter anmälan av universitetskanslern.

text: Andra tjänster tillsätts av ämbetet.

text: Förordning (1989:885).

text: Förordnande att vara universitetskanslerns ställföreträdare meddelas av regeringen för en bestämd tid, efter anmälan av universitetskanslern.

text: Andra styrelseledamöter än universitetskanslern utses av regeringen för en bestämd tid.

text: /r3/ Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av ämbetet även i fråga om avdelningschefer.

text: Förordning (1989:885).


rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

rpubl:andrar: upph. 16 §, rubr. närmast före 16 §; ändr. 15 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

dcterms:identifier: SFS 1988:673 i lydelse enligt SFS 2003:612

dcterms:title: Förordning (1988:673) med instruktion för Presstödsnämnden

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Presstödsnämndens uppgifter

text: pröva ansökningar om stöd enligt

text: presstödsförordningen (1990:524)

text: och i övrigt tillämpa bestämmelserna i samma förordning,

text: tillhandahålla uppgifter om dagstidningars spridning enligt

text: kungörandeförordningen (1977:827)

text: fullgöra kansligöromålen åt taltidningsnämnden.

text: Förordning (1990:525).

text: Presstödsnämnden skall

text: följa och analysera den ekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper och övriga väsentliga förändringar inom dagspressen,

text: till regeringen rapportera om utfallet av de presstödjande åtgärderna och om förändringar i tidningsägandet,

text: vidta åtgärder för att undvika att lån ur pressens lånefond leder till förlust för statsverket,

text: besluta om ackord för fordringar.

text: I anslutning till uppgifterna enligt

text: 1 § 1

text: skall nämnden

text: Sammansättning

text: Nämnden består av högst tio ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och två är vice ordförande. För varje ledamot finns en personlig suppleant. Ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare.

text: Förordning (2003:612).

text: Organisation

text: Nämnden har ett kansli som leds av en kanslichef.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Presstödsnämnden:

text: 2 §

text: om behörighet att företräda staten vid domstol,

text: 16 §

text: om medverkan i EU-arbetet,

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut, och

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Förordning (1996:448).

text: Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 6 §

text: 7 § första stycket

text: och

text: 15 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Kanslichefen har under nämnden det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 7 § andra stycket 3

text: och 5 samma förordning.

text: Förordning (1996:448).

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden är beslutsför när ordföranden och minst fem andra ledamöter är närvarande.

text: Den som är suppleant har rätt att delta i nämndens sammanträden även om han inte ersätter en ordinarie ledamot. Suppleanterna skall underrättas om nämndens sammanträden.

text: Förordning (1996:1603).

text: Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst tre andra ledamöter.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till kanslichefen eller någon annan som tjänstgör hos nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 9 §

text: inte behöver föredras.

text: I förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. finns föreskrifter om rätten att besluta i vissa frågor.

text: Underrättelse om beslut i låneärenden

text: Besluten i ärenden om lån ur pressens lånefond skall sändas till kammarkollegiet och den bank, som anlitas för utbetalning av lånen.

text: Tjänstetillsättningar m. m.

text: Ledamöter och suppleanter utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen utser ordföranden och vice ordförandena. Förordnandena ges för en bestämd tid.

text: Tjänsten som kanslichef tillsätts av regeringen efter anmälan av ordföranden.

text: Andra tjänster tillsätts av nämnden.

text: Bestämmelserna i

text: 3 § 1 anställningsförordningen (1994:373)

text: om chefen för en förvaltningsmyndighet gäller kanslichefen såvitt avser frågor om anställningens upphörande.

text: Förordning (1994:993).

text: 16 § Har upphävts genom förordning (1994:993).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 7 §§

rpubl:andrar: upph. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1988:674 i lydelse enligt SFS 2003:613

dcterms:title: Förordning (1988:674) med instruktion för Taltidningsnämnden

text: Taltidningsnämndens uppgifter

text: handlägga ärenden om stöd enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd till radio- och kassettidningar,

text: svara för upphandling, fördelning och vidareutveckling av särskild mottagarutrustning enligt samma förordning,

text: genom informationsinsatser söka intressera tidningsföretag att starta utgivning av radio- och kassettidningar,

text: verka för att abonnenter på radio- och kassettidningar får sådan utbildning som underlättar för dem att tillgodogöra sig tidningarna och sköta den tekniska utrustning som behövs för mottagningen.

text: Förordning (1990:634).

text: Taltidningsnämnden skall

text: 2 § Har upphävts genom förordning (1997:1209).

text: Nämnden skall bedöma och till regeringen årligen rapportera om utvecklingen beträffande verksamheten med utgivning av radio- och kassettidningar.

text: Sammansättning och organisation

text: Nämnden består av en ordförande och högst åtta andra ledamöter. Ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare.

text: Förordning (2003:613).

text: Nämndens kansligöromål fullgörs av presstödsnämnden.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Taltidningsnämnden:

text: 2 §

text: om behörighet att företräda staten vid domstol,

text: 16 §

text: om medverkan i EU-arbetet,

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut, och

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Förordning (1996:449).

text: 6 §

text: 7 § första stycket

text: samt

text: och

text: 15 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Kanslichefen vid Presstödsnämnden har under Taltidningsnämnden det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 7 § andra stycket 3

text: och 5 samma förordning.

text: Förordning (1996:449).

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många andra ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till kanslichefen vid presstödsnämnden eller någon annan som tjänstgör där att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver avgöras av taltidningsnämnden.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 10 §

text: inte behöver föredras.

text: Förordnanden

text: Ordföranden och övriga ledamöter utses av regeringen för en bestämd tid. Nämnden utser inom sig en vice ordförande.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1988:675) med instruktion för statens biografbyrå

text: /r3/ Biografbyråns uppgifter

text: Statens biografbyrå prövar enligt förordningen (

text: ) med särskilda bestämmelser om biografföreställningar m. m. om filmer och videogram skall godkännas för offentlig förevisning.

text: Byrån prövar också frågor om medgivande till åtal enligt

text: 16 kap. 19 § brottsbalken

text: samt frågor om fraktstöd enligt förordningen (

text: ) om fraktstöd för film.

text: Vad som föreskrivs om film i denna förordning gäller också videogram.

text: Förordning (1989:145).

text: /r3/ Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på biografbyrån:

text: 3 § första stycket

text: om myndighetens ledning,

text: 4 §

text: 5 § första stycket

text: och

text: 10 §§

text: om myndighetschefens ansvar och uppgifter,

text: och

text: 15 §§

text: om myndighetens regelgivning,

text: 16 §

text: om interna föreskrifter,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut.

text: Myndighetschefen har det ansvar och de uppgifter som anges i

text: 13 § verksförordningen (1987:1100)

text: /r3/ Biografbyråns ledning

text: Chef för biografbyrån är en direktör. Direktören är även filmcensor.

text: /r3/ Organisation

text: Hos biografbyrån finns ytterligare filmcensorer och ersättare för censorer till det antal regeringen bestämmer.

text: Till biografbyrån är knutna två rådgivande organ, statens filmgranskningsråd och statens barnfilmnämnd. För rådets och nämndens verksamhet meddelar regeringen särskilda bestämmelser.

text: /r3/ Direktörens och de andra censorernas ansvar

text: Frågan om en film skall godkännas för offentlig förevisning prövas av en eller flera censorer enligt vad som anges i

text: 9 §

text: Ärenden som inte avser prövning av frågor om godkännande av filmer, avgörs av direktören.

text: Utan direktörens medgivande får det i ett ärende inte fattas ett sådant beslut, som innebär att biografbyråns praxis ändras.

text: /r3/ Handläggningen av ärenden om godkännande av filmer

text: Frågan om en film skall godkännas för offentlig förevisning prövas av en av censorerna.

text: Om censorn anser att filmen helt eller delvis bör förbjudas, skall ytterligare en censor delta i prövningen. Kan censorerna inte enas om beslutet, skall även en tredje censor pröva filmen.

text: Om en film önskas tillåten även för barn under femton år, skall frågan om godkännande alltid prövas av två censorer. Minst en av dem skall ha kvalificerad utbildning och erfarenhet i barnpsykologi, sociologi, pedagogik, barnpsykiatri eller något annat ämne som är av värde vid prövningen. Kan censorerna inte enas om beslutet, skall även en tredje censor pröva filmen.

text: När ett ärende prövas av tre censorer, gäller som biografbyråns beslut den mening som majoriteten enar sig om eller, vid tre olika meningar, den mening som den i tjänsten äldste censorn företräder.

text: helt förbjuda en film,

text: förbjuda en betydande del av en film,

text: förbjuda en del av en sådan film som har vunnit erkännande såsom en film av betydande konstnärligt värde eller som uppenbarligen kan antas vinna sådant erkännande,

text: företa någon annan censuråtgärd som är av normerande betydelse för byråns verksamhet.

text: Biografbyrån skall inhämta filmgranskningsrådets yttrande, om frågan uppkommer att för personer som har fyllt femton år

text: Om en film helt förbjudits efter filmgranskningsrådets hörande och filmen sedan anmäls för granskning i ändrat skick, skall rådets yttrande inhämtas endast om det är av betydelse i ärendet.

text: Biografbyrån skall inhämta barnfilmnämndens yttrande, om frågan uppkommer att endast för barn under femton, elva eller sju år vidta en sådan censuråtgärd som avses i

text: 10 § första stycket

text: Om en film helt förbjudits efter barnfilmnämndens hörande och filmen sedan anmäls för granskning i ändrat skick, skall nämndens yttrande inhämtas endast om det är av betydelse i ärendet.

text: /r3/ Handläggningen av ärenden som inte gäller godkännande av filmer

text: När direktören inte är i tjänst sköts direktörens uppgifter i ärenden som inte gäller godkännande av filmer av den filmcensor som direktören bestämmer.

text: I förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. finns föreskrifter om rätten att besluta i vissa frågor.

text: I arbetsordningen eller i särskilda beslut skall det bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: /r3/ Tjänstetillsättningar m. m.

text: Tjänsten som direktör tillsätts av regeringen.

text: De andra filmcensorerna utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra tjänster tillsätts av biografbyrån.

text: /r3/ Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av biografbyrån i fråga om annan filmcensor än direktören.

text: /r3/ Överklagande

text: lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,

text: lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga,

text: andra föreskrifter.

text: Biografbyråns beslut får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av

text: att inhämta filmgranskningsrådets eller barnfilmnämndens yttrande,

text: förbud eller någon annan censuråtgärd, om beslutet har meddelats efter hörande av barnfilmnämnden och byrån och nämnden är ense om åtgärden,

text: medgivande till åtal enligt

text: 5 a § lagen (1981:485)

text: om förbud mot spridning av filmer och videogram med våldsinslag.

text: Överklagande får inte ske av sådana beslut av biografbyrån som gäller


rpubl:andrar: ändr. 2, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 5, 7, 10, 16 §§, rubr. närmast före 16 §

rpubl:andrar: ny 1 a §

rpubl:andrar: upph. 18 §, rubr. närmast före 18 §

dcterms:identifier: SFS 1988:676 i lydelse enligt SFS 2001:1036

dcterms:title: Förordning (1988:676) med instruktion för Statens kulturråd

text: Uppgifter

text: Statens kulturråd är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Rådet skall följa utvecklingen inom området och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna.

text: Rådet handlägger ärenden om statliga bidrag för kulturell verksamhet och om andra statliga åtgärder som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån sådana ärenden inte ankommer på någon annan myndighet. Rådet handlägger dock inte ärenden om utbildning eller om ersättning eller bidrag av stipendietyp till enskilda yrkesutövare inom kulturområdet.

beteckning: 1 a §

text: Rådet har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för handikappfrågor med anknytning till rådets verksamhetsområde. Rådet skall inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter.

text: Förordning (2001:794).

ordinal: 1 a

text: verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna och därigenom främja utvecklingen av kulturverksamheten,

text: svara för uppföljning och utvärdering av de statliga insatserna,

text: på regeringens uppdrag genomföra utredningar och andra uppgifter,

text: samla och sprida information om kulturell verksamhet och om åtgärder och initiativ på området,

text: ansvara för officiell statistik enligt förordningen (

text: ) om den officiella statistiken.

text: Rådet skall särskilt

text: I fråga om statistik enligt

text: första stycket 5

text: som rör kulturmiljövården skall Kulturrådet samråda med Riksantikvarieämbetet.

text: Förordning (2001:107).

text: Rådet skall samverka och samråda med statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter samt med institutioner och andra organ.

text: Rådet skall i anslutning till sitt förslag till budgetunderlag göra en sammanfattande bedömning av utvecklingen inom de delar av kulturområdet som avses i

text: 1 §

text: . Rådet skall även lämna förslag till sådana åtgärder som kan föranledas av bedömningen.

text: Förordning (1997:138).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på rådet med undantag av

text: 2 §

text: 4 § andra stycket

text: samt

text: och

text: 33 §§

text: Förordning (1997:138).

text: Myndighetens ledning

text: Rådets generaldirektör är chef för rådet.

text: Förordning (1998:47).

text: Styrelsen

text: Rådets styrelse består av högst tretton ledamöter, generaldirektören medräknad. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Förordning (1998:47).

text: Organisation

text: Inom rådet finns ett kansli, som är indelat i enheter.

text: Därutöver finns sådana särskilda organ för vissa uppgifter som styrelsen får inrätta med stöd av

text: 10 §

text: Förordning (1997:138).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på rådet.

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: inrättandet av särskilda organ med beslutanderätt i styrelsens ställe i ärenden som styrelsen anger,

text: statliga bidrag för kulturell verksamhet,

text: den sammanfattande bedömning som enligt

text: 4 §

text: skall göras i anslutning till rådets förslag till budgetunderlag.

text: Utöver vad som anges i

text: 13 § verksförordningen (1995:1322)

text: skall styrelsen besluta i följande frågor:

text: Styrelsen får uppdra åt ordföranden eller annan ledamot av styrelsen att avgöra vissa frågor som inte behöver prövas av styrelsen i sin helhet.

text: Förordning (1997:138).

text: Ärendenas handläggning

text: Om det i en lag eller förordning finns särskilda bestämmelser om hur beslut skall fattas i ärenden som handläggs enligt den lagen eller förordningen, gäller de bestämmelserna.

text: När ärenden av större vikt handläggs i styrelsen, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst hälften av övriga ledamöter. Om ärendet inte lämpligen kan avgöras på detta sätt, får ordföranden besluta ensam. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: För att uppnå beslutförhet i ett särskilt beslutande organ skall ordföranden i organet och minst hälften av de övriga ledamöterna vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att organet inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst hälften av övriga ledamöter. Om ärendet inte lämpligen kan avgöras på detta sätt, får ordföranden besluta ensam. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med organet.

text: Generaldirektören skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av styrelsen eller av ett särskilt beslutande organ.

text: Om sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: inte behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Förordning (1998:47).

text: Anställning m.m.

text: Generaldirektören anställs genom beslut av regeringen efter anmälan av styrelsens ordförande.

text: Förordning (1998:47).

text: Styrelsen utser inom sig vice ordförande.

text: Ordföranden och övriga ledamöter i styrelsen utom generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid, dock högst tre år. Ett förordnande kan förlängas högst en gång, om inte särskilda skäl föranleder något annat.

text: Förordning (1998:47).

text: 18 § Har upphävts genom förordning (2001:1036).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988, då förordningen (

text: ) med instruktion för Statens konstmuseer skall upphöra att gälla.

text: För den som innehar tjänst som chef för Nationalmuseet eller Östasiatiska museet vid denna förordnings ikraftträdande skall de anställningsvillkor som gällde vid ikraftträdandet fortsätta att gälla.

rpubl:andrar: ändr. 2, 23 §§; nya 3 a, 25 §§, rubr. närmast före 25 §

rpubl:andrar: upph. 12 §, rubr. närmast före 24 §; ändr. 1, 7, 8, 9, 11, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 24 §§, rubr. närmast före 6, 17, 21 §§; ny 6 a §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 3 a §

rpubl:andrar: upph. 10 §; ändr. 1, 7 §§

dcterms:identifier: SFS 1988:677 i lydelse enligt SFS 1998:1716

dcterms:title: Förordning (1988:677) med instruktion för Statens konstmuseer

text: Uppgifter

text: Statens konstmuseer har till uppgift att främja konsten, konstintresset och konstvetenskapen. Myndigheten skall levandegöra äldre och nutida konstformer och deras samband med samhällets utveckling samt verka för konstnärlig och kulturell förnyelse.

text: Nationalmuseet,

text: Moderna museet.

text: Myndigheten skall driva två museer, nämligen

text: Till myndigheten hör Prins Eugens Waldemarsudde.

text: Förordning (1998:1716).

text: vårda, förteckna, vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika de samlingar som har anförtrotts myndigheten,

text: hålla ett urval av de samlingar som är avsedda för utställning tillgängligt för allmänheten, driva och stödja utställningsverksamhet och annan pedagogisk verksamhet samt driva utlånings- och depositionsverksamhet,

text: förteckna och vetenskapligt bearbeta övriga staten tillhöriga eller av staten understödda samlingar av konst och konsthantverk samt öva tillsyn över sådana samlingar och över hur statliga organ vårdar staten tillhöriga konstverk som är fast anbringade, i den mån dessa samlingar eller konstverk inte, enligt särskilda bestämmelser, står under tillsyn eller vård av någon annan myndighet eller inrättning som har betryggande sakkunskap i fråga om sådan konst.

text: Förordning (1988:1549).

text: Statens konstmuseer skall särskilt

text: Statens konstmuseer har särskilda ansvarsuppgifter inom konstmuseiområdet. Myndigheten skall därvid inom detta område

text: verka för en lämplig samordning av museiväsendet, särskilt mellan museer på central och regional nivå,

text: verka för en utveckling av kontakterna mellan museiväsendet och dess omvärld och därvid företräda museiväsendet.

text: Myndigheten skall inom sitt område bistå annan museiverksamhet, särskilt på regional nivå.

beteckning: 3 a §

text: Vid fullgörandet av de uppgifter som anges i

text: 2 § 2

text: får Statens konstmuseer i lämplig omfattning avgiftsbelägga verksamheten.

text: Statens konstmuseer får ta betalt för depositioner av konstföremål ur myndighetens samlingar enligt grunder som föreskrivs av myndigheten efter samråd med Ekonomistyrningsverket.

text: Förordning (1998:461).

ordinal: 3 a

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Statens konstmuseer med undantag av

text: 2 §

text: 4 § andra stycket

text: 17 §§

text: 19 § första stycket

text: samt

text: och

text: 33 §§

text: Förordning (1996:451).

text: Myndighetens ledning

text: Överintendenten är chef för Statens konstmuseer.

text: Styrelser

text: Statens konstmuseers styrelse består av högst nio ledamöter, överintendenten medräknad. En av ledamöterna är ordförande och en vice ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna, bland dem överintendenten, är närvarande.

beteckning: 6 a §

text: Styrelsen för Prins Eugens Waldemarsudde består, i enlighet med prinsens testamente, av sju personer, intendenten medräknad. En av ledamöterna är ordförande och en vice ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst tre ledamöter, bland dem intendenten, är närvarande.

text: Förordning (1994:1369).

ordinal: 6 a

text: Organisation och fördelning av vissa uppgifter

text: Vid myndigheten Statens konstmuseer utgör vart och ett av de två museerna, Nationalmuseet och Moderna museet, en särskild enhet under ledning av en museichef.

text: Prins Eugens Waldemarsudde utgör en särskild enhet under ledning av en intendent.

text: Myndigheten har därutöver de enheter som styrelsen för Statens konstmuseer bestämmer.

text: Förordning (1998:1716).

text: Nationalmuseet skall fullgöra de uppgifter inom myndigheten som rör äldre måleri och skulptur, företrädesvis från tiden före år 1900, samt teckning, grafik och konsthantverk från äldre tid till nutid. Nationalmuseet skall därvid särskilt levandegöra de äldre konstformernas samband med den nutida konsten och främja konstnärlig och kulturell förnyelse.

text: Samlingsområdet för Nationalmuseet omfattar föremål som har samband med museets uppgifter enligt

text: första stycket

text: Inom Nationalmuseet finns de avdelningar som styrelsen för Statens konstmuseer bestämmer.

text: Förordning (1994:1369).

text: Moderna museet skall fullgöra de uppgifter inom myndigheten som rör nutida måleri och skulptur samt fotografi. Moderna museet skall därvid levandegöra sambandet såväl med äldre konstformer som med andra nutida bildformer än måleri, skulptur och fotografi. Moderna museet skall särskilt verka för konstnärlig och kulturell förnyelse.

text: Moderna museet skall främja internationella kontakter genom att i utlandet anordna utställningar av nutida svensk konst. I detta ingår att svara för svenskt deltagande vid de internationella biennaler där en svensk medverkan är motiverad.

text: Samlingsområdet för Moderna museet omfattar i första hand mŒleri och skulptur, företrädesvis från 1900-talet, samt fotografiska bilder.

text: Inom Moderna museet finns de avdelningar som styrelsen för Statens konstmuseer bestämmer.

text: Förordning (1996:1602).

text: 10 §

text: har upphört att gälla genom

text: förordning (1998:1716).

text: Prins Eugens Waldemarsudde skall bedriva verksamhet i enlighet med föreskrifterna i prinsens testamente.

text: Förordning (1994:1369).

sort: upphavd

text: 12 §

text: har upphävts genom förordning 1994:1369.

type: redaktionell

text: En av museicheferna är även överintendent. En av de övriga museicheferna är överintendentens ställföreträdare.

text: Inom myndigheten får finnas de rådgivande och samordnande organ som överintendenten bestämmer.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på Statens konstmuseer.

text: Personalansvarsnämnden

text: Statens konstmuseers personalansvarsnämnd består -- förutom av överintendenten och personalföreträdarna -- av cheferna för de olika enheterna. Överintendenten är nämndens ordförande.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1994:1369).

text: Styrelsens för Statens konstmuseer ansvar

text: Utöver vad som anges i

text: 13 § verksförordningen (1995:1322)

text: skall styrelsen för Statens konstmuseer besluta i frågor av principiellt intresse som berör minst två enheter och som hänskjuts till styrelsen av överintendenten.

text: Förordning (1996:451).

text: Överintendentens och vissa andra befattningshavares ansvar

text: Överintendenten skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av styrelsen för Statens konstmuseer, styrelsen för Prins Eugens Waldemarsudde eller av personalansvarsnämnden. Ett ärende som berör enbart en enhet avgörs dock av chefen för den enheten.

text: Om sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: inte behöver prövas av överintendenten eller av någon av cheferna för de övriga enheterna, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Förordning (1994:1369).

text: Ärendenas handläggning

text: När chefen för en enhet inte är i tjänst eller när chefen i övrigt har förhinder, sköts chefens uppgifter av den tjänsteman som chefen bestämmer.

text: Förordning (1994:1369).

text: Chefen för en enhet får utan föredragning fatta beslut som inte kan uppskjutas till dess att ärendet kan föredras.

text: Förordning (1994:1369).

text: Anställningar m.m.

text: Överintendenten anställs genom beslut av regeringen.

text: Museichefer anställs av regeringen för en bestämd tid. Det sker efter anmälan av överintendenten.

text: Intendenten vid Prins Eugens Waldemarsudde anställs av styrelsen för den enheten.

text: Statens konstmuseer anställer övrig personal.

text: Förordning (1996:451).

text: Förordnande för en museichef att vara överintendentens ställföreträdare meddelas av regeringen för en bestämd tid. Det sker efter anmälan av överintendenten.

text: Ordföranden och andra ledamöter av styrelsen för Statens konstmuseer än överintendenten utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Styrelsen utser vice ordförande.

text: Förordning (1994:1369).

text: Ledamöter av styrelsen för Prins Eugens Waldemarsudde är, enligt prinsens testamente, riksmarskalken, chefen för Nationalmuseum och intendenten. Därutöver utser regeringen fyra ledamöter för en bestämd tid.

text: Styrelsen utser ordförande och vice ordförande.

text: Förordning (1994:1369).

text: Övriga bestämmelser

text: Utöver de uppgifter som Statens konstmuseer har enligt

text: och

text: 2 §§

text: får myndigheten åta sig att utföra undersökningar, utredningar och andra uppdrag åt myndigheter och enskilda. För uppdragsverksamheten får myndigheten ta ut ersättning motsvarande kostnaderna för verksamheten.

text: Förordning (1988:1549).


rpubl:andrar: nya 15 §, rubr. närmast före 15 §

dcterms:title: Förordning (1988:678) med instruktion för Kungl. biblioteket

text: Uppgifter

text: samla, förvara och tillhandahålla svenska böcker och annat tryck och därvid fullgöra de uppgifter som följer av lagen (

text: ) om pliktexemplar av dokument samt förordningen (

text: ) om pliktexemplar av dokument,

text: samla, förvara och tillhandahålla utomlands utgivna skrifter av svenska författare eller om svenska förhållanden,

text: samla, förvara och tillhandahålla en representativ samling utländsk litteratur,

text: vårda och förkovra bibliotekets äldre samlingar av böcker och annat tryck, handskrifter, kartor och bilder,

text: svara för mikrofilmning av svensk dagspress,

text: framställa nationalbibliografiska produkter,

text: ansvara för samkatalogen över förvärv av utländsk litteratur till landets vetenskapliga bibliotek samt svara för utbyte av bibliografisk information med utländska bibliografiska centraler,

text: svara för det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS,

text: främja internationellt samarbete och därvid samverka med utländska institutioner och internationella organisationer,

text: ha ett nationellt ansvar när det gäller frågor om samverkan mellan forskningsbibliotek i frågor som avser försörjning av litteratur samt utnyttjande och utveckling av informationsteknologi,

text: i det sammanhanget utarbeta den rapport som nämns i

text: 10 § första stycket

text: , samt

text: svara för vissa funktioner som är gemensamma för forskningsbiblioteken inom Stockholmsregionen.

text: Förordning (1994:1096).

text: Kungl. biblioteket är nationalbibliotek och fullgör dokumentära uppgifter och serviceuppgifter. Biblioteket skall

text: Biblioteket skall svara för samordning, samplanering och visst utredningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på biblioteket med undantag av

text: 2 §

text: Myndighetens ledning

text: Riksbibliotekarien är chef för biblioteket.

text: Biträdande riksbibliotekarien är riksbibliotekariens ställföreträdare.

text: Förordning (1994:1096).

text: Styrelsen

text: Bibliotekets styrelse består av en ordförande och högst åtta andra ledamöter, riksbibliotekarien och biträdande riksbibliotekarien medräknade.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (1994:1096).

text: Organisation

text: 6 § har upphävts genom förordning (1994:1096).

text: Till biblioteket hör Roggebiblioteket i Strängnäs och statens biblioteksdepå i Bålsta.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på biblioteket.

text: Personalansvarsnämnden

text: Bibliotekets personalansvarsnämnd består -- förutom av riksbibliotekarien och personalföreträdarna -- av cheferna för de avdelningar som finns inom biblioteket. Riksbibliotekarien är nämndens ordförande.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1994:1096).

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Styrelsen skall vart tredje år till regeringen ge in en rapport med en analys av utvecklingen avseende de vetenskapliga biblioteken i landet.

text: Styrelsen får överlåta till riksbibliotekarien att besluta om föreskrifter som inte är av principiell art eller i övrigt av större vikt.

text: Förordning (1994:1096).

text: Tjänstetillsättningar m. m.

text: Riksbibliotekarien och biträdande riksbibliotekarien anställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänsterna som chef för avdelningarna inom biblioteket tillsätts av styrelsen efter förslag av riksbibliotekarien.

text: Förordning (1994:1096).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1994:1096).

text: Styrelsens ordförande och andra ledamöter än riksbibliotekarien och biträdande riksbibliotekarien utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Förordning (1994:1096).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1994:1096).

text: Överklagande

text: Bibliotekets beslut att bevilja eller avslå ansökan om medel får inte överklagas. I övrigt gäller om överklagande

text: 30 § verksförordningen (1987:1100)

text: Förordning (1990:569).


dcterms:title: Förordning (1988:679) med instruktion för Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

text: /r3/ Uppgifter

text: Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek är ett specialbibliotek inom ämnesområdena psykologi och pedagogik med ett nationellt ansvar för referens- och beståndsservicen inom dessa områden.

text: /r3/ Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på biblioteket med undantag av

text: och

text: 19 §§

text: /r3/ Bibliotekets ledning

text: Chefsbibliotekarien är chef för biblioteket.

text: /r3/ Styrelsen

text: Bibliotekets styrelse består av högst sex personer, chefsbibliotekarien medräknad. Chefsbibliotekarien är styrelsens ordförande.

text: /r3/ Personalföreträdare

text: skall tillämpas på biblioteket.

text: /r3/ Tjänstetillsättning m. m.

text: Chefbibliotekarien förordnas av regeringen.

text: Andra tjänster tillsätts av biblioteket.

text: Andra styrelseledamöter än chefsbibliotekarien utses av regeringen för en bestämd tid.


dcterms:title: Förordning (1988:680) med instruktion för utrustningsnämnden för universitet och högskolor

text: /r3/ Uppgifter

text: Utrustningsnämnden för universitet och högskolor skall verka för rationell utrustningsplanering och ekonomiskt gynnsam upphandling.

text: Nämndens verksamhetsområde är de statliga högskoleenheterna, de statliga arkiven, biblioteken och museerna, Kungliga Teatern AB och Kungliga Dramatiska teatern AB samt de övriga inrättningar som regeringen bestämmer särskilt.

text: avge förslag till regeringen om kostnadsramar och om anvisande av medel för utrustning till de inrättningar som nämns i

text: 1 §

text: fastställa utrustningsprogram i anslutning till byggnadsprojekt inom de kostnadsramar som upptagits i utrustningsplan,

text: med anvisade medel utrusta berörda inrättningar, i nära samverkan med de medelsfördelande organen, den bygg- och inredningsansvariga myndigheten samt brukarna,

text: utifrån främst lönsamhetskriterier pröva förutsättningarna för central respektive decentraliserad upphandling av utrustning inom ramen för av regeringen särskild utfärdade bestämmelser,

text: sluta centrala avropsavtal eller ramavtal, främst för varugrupper avsedda för högskoleenheterna, när detta är motiverat ev ekonomiska eller andra skäl samt

text: stödja myndigheterna genom rådgivning och utbildning i deras verksamhet med att anskaffa utrustning.

text: Nämnden skall särskilt

text: /r3/ Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på nämnden med undantag av

text: 2 §

text: /r3/ Myndighetens ledning

text: Nämndens överdirektör är chef för myndigheten.

text: /r3/ Styrelsen

text: Nämndens styrelse består av högst sju personer, överdirektören medräknad. Överdirektören är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordförande och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: /r3/ Organisation

text: Inom nämnden finns en planeringsbyrå och en upphandlingsbyrå.

text: Varje byrå leds av en byråchef.

text: Dessutom finns en avtalsenhet och en ekonomienhet.

text: /r3/ Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på nämnden.

text: /r3/ Personalansvarsnämnden

text: Nämndens personalansvarsnämnd består -- förutom av överdirektören och personalföreträdarna -- av cheferna för byråerna. Överdirektören är personalansvarsnämndens ordförande.

text: Personalansvarsnämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: /r3/ Tjänstetillsättning m. m.

text: Överdirektören förordnas av regeringen.

text: Tjänster som byråchef tillsätts av regeringen efter anmälan av överdirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av nämnden.

text: Andra styrelseledamöter än överdirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: /r3/ Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av nämnden även i fråga om byråchefer.