dcterms:title: Förordning (1828:79 s.1553) angående upphörande av styrelseverkens domsrätt i vissa mål

text: Vi CARL JOHAN, --- gör veterligt: Det vi, med anledning jämväl av vad rikets ständer vid sista riksdag, i frågan om en förbättrad organisation av rikets styrelseverk, i underdånighet yttrat, i nåder funnit gott frånskilja nämnda verk och till de allmänna domstolarnas behandling överlämna domsrätten i nedan uppräknade, uti administrativ väg hittills behandlade tvistemål, nämligen:

text: 1:o. Om beståndet, uppfyllandet eller rätta tydningen av de emellan kronan eller publika verk, inrättningar eller stiftelser å ena, och enskilda å andra sidan, ingångna kontrakter, evad de handlar om leveranser till allmänna behov, om arrenden av kungsgårdar, boställen eller andra lägenheter, eller eljest om någon kronan eller det allmänna tillkommande rättighet eller förmån; dock är härigenom ingen ändring gjord uti vad vår nådiga förordning av den 20 december 1825, rörande besiktningar för leveranser av varor eller arbeten för land- eller sjöförsvarets behov efter uppgjorda kontrakter, blivit föreskrivet.

text: 2:o. Om Jura Patronatus i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län, evad tvisten bedrivs emellan kronan och enskilda, eller enskilda inbördes emellan; dock härifrån undantagna tvister emellan kronan och enskilda, dels huruvida Jus Patronatus äger rum, dels och om större eller mindre del av kronans tionde må Patronrättigheten åtfölja.

text: 3:o. Om skyldighet att erlägga viss avgift av egendom, vid utflyttning ur riket.

text: 4:o. Om rågångar eller eljest om jord, kronohemman eller andra kronans egendomar och lägenheter emellan; dock bör vad om behandlingen av sådana frågor vid avvittringsrätt i Jämtlands län, vid ägoskillnads rätt i Västernorrlands, Väster- och Norrbottens län, samt vid ägo delningsrätt i vissa Härad av Kristianstads län, särskilt är förordnat, det sagda lända till efterrättelse.

text: I följd härav kommer, på sätt rikets ständer jämväl hemställt, allmänna lagen i 10 kap. 16 § rättegånsbalken att erhålla följande lydelse:

text: "Tvista kronohemman, ett eller flera, om jord och byaskillnad, lägge häradsrätt dem emellan. Gränsar till dessa allmänning, vare lag samma; och förordnar Konungens befallningshavande någon, som å ämbetets vägnar nära är, då kronan del i saken har. Döme ock häradsrätt om åverkan å kronojord".

text: 5:o. Om kronotionde eller ränta, skattekol därunder inbegripna, som icke är kronan förbehållen, eller på lön eller eljest till allmänt behov anslagen, utan av enskild person eller korporation innehas eller arrenderas, blivit rätterligen forslad och levererad, eller icke.

text: 6:o. Om planpenningar.

text: 7:o. Om deltagande i behörigen stadgade rustnings- eller roterings skyldigheter, då fråga härom uppstår intressenterna inbördes emellan.

text: 8:o. Om åbors rättighet, att göra uppodlingar å hemman, som blivit försålda till skatte under bruk och bergverk med villkor, att åborna skola sitta odrivna, så länge de uppfyller sina skyldigheter.

text: 9:o. Om i frågasatt rätt till vattenuppdämning vid anläggning av bruk och bergverk, eller av såg- eller mjölkvarnar, stampar eller andra vattenverk, så å landet, som i stad;

text: 10:o. Om nybyggnad, husröta, vanhävd eller fardag, vid av- och tillträden eller eljest, å krono- eller andra publika hemman, Kungs- och Kungsladugårdar, landshövding-residenshus, eller andra kronans lägenheter, evad de äro till indelningar, eller till boställen för vissa ämbets- och tjänstemän, eller till milda stiftelser anslagna, eller mot arrende eller annorledes åt enskilda upplåtna; dock att frågor om nybyggnad eller reparationer, som kronan består, icke av domstol avgöras, utan, såsom hittills, till vederbörande ämbetsverks beprövande överlämnas.

text: I anledning härav kommer, i likhet med vad rikets ständer hemställt, den i

text: 27 kap. 9 § byggningabalken

text: stadgade föreskrift, "att var som ej nöjes åt häradsrätts beslut i synemål å kronogård, må söka Konungens befallningshavande, som äger den syn pröva och rätta", att hädanefter upphöra.

text: I avseende på ovannämnda tvistemåls överflyttning till de allmänna domstolarnas behandling, har vi funnit nödigt följande i nåder föreskriva:

text: 1:o. Att tvister om Jura Patronatus i Skåne, Hallands, Blekinge och Bohus-län böra, i likhet med vad om sådana tvister för rikets övriga provinser i

text: 22 §

text: av vårt och rikets kammarkollegie instruktion den 11 oktober 1734 är stadgat, omedelbart av hovrätt upptagas; varemot alla övriga tvistemål vid första laga domstol å landet eller i stad skola upptagas; i följd varav även de på lagmansrätts handläggning i första instansen hittills beroende tvister, angående nybyggnad, husröta och vanhävd å de landshövdingarna på lön anslagna residenshus och boställen, häradsrätt å landet samt rådstugurätt i stad skola tillhöra.

text: 2:o. Att, av förenämnda mål, de uti 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 och 9 punkterna upptagna, böra fullföljas i den ordning och med iakttagande av de föreskrifter, lag och författningar för tvistemål i allmänhet föreskriva; vilket även om de i 10. punkten omförmälda husesyns- och fardagstvister kommer att gälla, intill dess annorlunda förordnat varder.

text: 3:o. Att vid uppkommande tvister om vattenuppdämning, som vid undersökningar för vinnande av rättighet till anläggning, så å landet som i stad, av såg- eller mjölkvarnar, stampar eller andra vatten verk, eller och av bruk och bergverk, till hinder för anläggningen anmälas, bör, med ändring av vad härom hittills varit stadgat, iakttagas: Att i frågor om anläggning av kvarnar, stampar eller andra vattenverk, varom häradsrätt eller författningarna bör undersöka, häradsrätten därvid skall, genom särskilt utslag, varemot i vanlig ordning under lagmansrätt vädjas må, avgöra uppdämningstvisten, och rörande undersökningen i övrigt, där den efter gällande författningar äger rum, protokollet med rättens utlåtande, jämte anmälan om uppdämningstvisten, till vår befallningshavande i länet överlämna; Och att med dylika frågor inom stad, vilka på undersökning av magistrat bero, på enahanda sätt skall förfaras, dock sålunda, att magistraten överlämmnar den vid undersökningen uppkomna uppdämningstvist till rådstugurätt, som vid skyndsamt utsättande, behörigen kungjord syn densamma, såsom första domstol, upptager och avgör; Börande i dessa fall vederbörande auktoriteter över det första tillståndet till vattenverkets anläggning beslut icke meddela förrän visat är, att uppdämningsfrågan genom laga kraft ägande utslag blivit avgjord: Att vidare, då vid den undersökning, som av bergmästare, i anledning av sökt anläggning av bruk, masugnar, brukssågar med flera sådana inrättningar, bör hållas, protest mot anläggningen göres i anseende till anmäld vattenuppdämning, bergmästaren skall inom fjorton dagar därefter, översända protokollet i denna del till tjänstgörande häradshövding i orten, vilken åligger, att så fort ske kan, efter behörigt kungörande, utsätta syn på stället till tvistens undersökning och lagliga avgörande; men i allt övrigt bör bergmästaren under sökningen förrätta, och, jämte anmälan om den uppkomna uppdämnings tvisten, insända undersökningsprotokollet till vårt och rikets bergs kollegium, som i anläggningsfrågan icke må, evad dess åtgärd beror på underdånigt utlåtande till oss, eller egen prövning, sig yttra förr, än sökanden genom domstols laga kraft ägande beslut visat, att uppdämningstvisten blivit avgjord; Skolande även vid fråga om anlägg ning av så kallade svanshamnar, antingen undersökningen av bergmästare eller andra personer verkställes, därvid uppkommande vattenuppdäm ningstvister på enahanda sätt av bergmästaren till domaren i orten överlämnas, och med frågan i övrigt i stadgad ordning förfaras.

text: 4:o. Att, vad angår frågor om underhållandet av de till boställsrum för civil- eller militärämbets och tjänstemän upplåtna kronans hus och slott, varå våra nådiga reglementen av den 11 januari 1820 och 11 juni 1822 har avseende, härmed bör efter samma nådiga reglementen förfaras, dock få, att den, som är missnöjd med besiktning, som enligt berörda reglementen hållas bör, må, inom trettio dagar därefter, vid förlust av vidare talan, sitt missnöje skriftligen anmäla, å landet hos domaren, och i stad hos rådstugurätten, som, på sätt i husesyns och boställsordningen av den 15 september 1752 och förklaringen där över av den 23 januari 1770 stadgat är, utfärdar kallelse till parter och allmänna ombud att i målet höras, å landet vid första lagtima ting, som så långt efter kallelsen inträffar, att inställelse iakttagas kan, och i stad å den dag, som av rådstugurätten utsättes; Kommande målet sedermera, att av härads- eller rådstugurätten i laga ordning behandlas och avdömas; Och skall enahanda förhållande iakttagas, i fall av missnöje, antingen med de husesyner, vilka å underbefälets samt de ringare stabs- och kompanibetjänters boställen vid regementena av regementsauditör eller regementsskrivare förrättas, eller ock med andra husesyner, dem domaren icke omedelbarligen verkställer, och över vilka klagan i administrativ väg hittills blivit förd utan sådan föregången prövning vid domstolen i orten, som i

text: 27 kap. 2 § byggningabalken

text: stadgas.

text: 5:o. Att, utav de från styrelseverken avskilda och till de allmänna domstolarnas behandling nu överlämnade mål, böra de, som till våra befallningshavande och övriga vederbörande auktoriteter, såsom första instansen, inkommit och blivit avgjorda före den 1 november detta år, fullföljas i hittills vanlig ordning; men alla de mål, som antingen den 31 oktober av våra befallningshavande och övriga vederbörande auktoriteter, såsom första instansen, äro oavgjorda, eller hädanefter komma att göras anhängiga, i nu stadgad ordning behandlas och fullföljas.

text: 6:o. Att uti alla nu omförmälda mål, där vår och kronans eller allmänna inrättningars rätt i ett eller annat avseende kan komma i fråga, det skall åligga vederbörande domare, att i behörig ordning rekvirera, och vederbörande ämbetsverk, att i vad dem tillhör, förordna allmänt ombud, som kronans eller inrättningens rätt bevakar och utför, på sätt och i den ordning särskilt därom finnes före skrivet; Varande i övrigt våra befallninshavande, av vad nu om dessa måls överflyttning till domstol blivit förordnat, icke hindrade, att i de fall, då exekutiv handräckning däruti hos dem begäres och äger rum, densamma i behörig ordning meddela.

text: Slutligen har vi jämväl i nåder gottfunnit stadga, att tvister huruvida indelta ryttare, soldater eller båtsmän äro rätteligen städslade eller icke, böra, lika med värvningsfrågor, från våra befallningshavande till oss i vår justitierevisionsexpedition fullföljas; Och skola de mål av sådan beskaffenhet, vilka före den 1 nästkommande november av vår befallningshavande blivit avgjorda, i hittills vanlig ordning behandlas, men alla andra till nämnda expediton hänvisas.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Resolution (1829:49 s.279) angående stadfästelse å en, av prosten Siwertsons avlidna syster gjord, donation till stipendiefond vid Kungälvs skola

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Kongl. Maj:ts nådiga resolution uppå contracts=prostens öfwer Elfsyssels södra contract, kyrkoherden i Thorsby pastorat af Götheborgs stift och ledamoten af Kongl. Maj:ts Wasa=orden, Gustaf Lorentz Siwertsons underdånigst gjorda ansökning om nådig stadfästelse å en, utaf hans aflidna ogifta syster, Brigitta Christina Siwertson, den 25 Januari 1817, till stipendii=fond för studerande wid Kongelfs stads trivial=skola, upprättad testamentarisk disposition af all sin efterlemnade egendom, som, wid hennes den 21 Juli 1827 timade död, enligt förrättad bouppteckning, utgjorde en summa af 6,144 r:dr 34 sk. 6 rst. banko, hwarifrån likwäl några mindre summor, komme att till andra legater afgå, jemlikt sednare till berörde disposition gjorde tillägg. Öfwer hwilken underdåniga ansökning Kongl. Maj:ts befallningshafwande i Götheborgs och Bohus län med underdånigt utlåtande inkommit; hwarefter till Kongl. Maj:t särskilt blifwit ingifwet ett embetsbetyg af magistraten i Kongelf, enligt hwilket det finnes bestyrkt, att i fråga warande testamentariska disposition, efter att hafwa blifwit till rådhus=rätten den 17 December 1827 ingifwen, sedermera 3:ne gånger warit, uti Post= och Inrikes=tidningen, med wederbörande communicerad, utan att något klander deremot blifwit anmäldt, helst den aflidna icke haft andra eller närmare anförwandter, än bemälte prost, hennes enda broder, hwilken testamentet godkänt. Gifwen Stockholms Slott den 4 September 1829.

type: stycke

text: Kongl. Maj:t har i nåder låtit Sig föredragas berörde, till förmån för studerande wid Kongelfs stads trivial=skola upprättade testamentariska förordnande, ord för ord så lydande:

text: I Guds namn!

text: Såsom en swag tacksamhets=gärd för all den oförtjenta nåd Herren behagat wisa mig under min framfarna lefnad, har jag, i samråd med min käre broder, contracts=prosten öfwer Elfsyssels södra contract, kyrkoherden öfwer Thorsby, Harestads och Lycke församlingar samt ledamoten av Kongl. Wasa=orden, Gustaf L. Siwertson, om min egendom efter min död på följande sätt welat förordna:

beteckning: 1 §

text: Sedan jag åtnjutit en anständig och christlig begrafning, och min efterlemnade egendom blifwit förwandlad i penningar, utlånas dessa mot högsta lagliga ränta och inteckning, helst uti ograwerad landtegendom med jord, eller ock ograweradt och brandförsäkradt stenhus i stad, och räntan deraf anwändes endast till stipendier åt ynglingar, hwilka njuta underwisning i Kongelfs trivial=skola, och, äro födde i den delen av Bohus län, som, efter nu warande ecclesiastika fördelning, utgör Elfsyssels södra contract, samt dem som kunna legitimera sig wara afkomlingar af mine framlidne kära föräldrar, deras syskon eller syskonbarn.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Så länge låntagaren wid hwarje års slut inbetalar uppburna räntan och står sjelf wanliga intecknings=kostnaden, må han framför någon annan fritt få njuta lånet, så länge han det åstundar, och så framt man ej, enligt min synnerligare önskan, kan få genom köp insätta desse penningar i större eller mindre hemmansdel eller landtegendom med jord, och derföre erhålla såsom arrende eller skatt så mycken spanmål, som, efter markegångs=pris swarar emot lagliga räntan i penningar.

beteckning: 3 §

text: Om någon af mine i första § omnämnde slägtingars barn gå i Kongelfs skola, och der njuta underwisning, så skola de alltid wara sjelfskrifne stipendiater, ehwar de ock äro födde, men om af dem flere äro i skolan än stipendierne äro till antalet, skola de hafwa företrädet, som wisa mesta skicklighet och flit.

beteckning: 4 §

text: Då antingen ingen af de i

text: 1 §

text: omnämnde slägtingars barn finnas gå i Kongelfs skola, eller ock icke så många deraf som stipendii=rummen äro till antalet, utdelas hälften af de såmedelst odisponerade stipendier till dem i rectors=class, som helt och hållit uppoffra sig till studier och beredas till emottagande på gymnasium samt derutinnan wisa mesta flit och skicklighet, och andra hälften till dem, som i så kallad räkne=klass ådagalägga mesta flit och skicklighet uti guda=läran, skrifwa, räkna, geographi, historien, geometrien och de lefwande språken, och hwilka alla skola wara födde i Elfsyssels södra contract.

beteckning: 5 §

text: Ingen får åtnjuta desse stipendier, som ej åtminstone ett år warit inskrifwen och oförsumligen begagnat underwisningen i ofwannämnde skola.

beteckning: 6 §

text: Hwarje stipendiat får wärdet i penningar af tre tunnor strid och ren kornsäd, efter det pris, som ortens sista markegångs=taxa stipulerar.

beteckning: 7 §

text: Stipendii=utdelningen sker wid den midsommar=tiden tillbörligt warande examen anniversarium, då, med tjenligt uppmuntranstal, inspector=scholae utdelar i curatorernes, lärarnes och skolbarnens närwaro till hwarje stipendiat, oafkortadt, den förste penning med den siste. Derefter uppläses från predikstolen i den församling der stipendiaten är hemma, "att den eller de ynglingar N. N. och N. N. för utmärkt skicklighet och flit, uti Kongelfs trivial=skola, blifwit belönte med stipendium, hwilket till föräldras och anhöriges fägnad, samt andra till uppmuntran, således tillkännagifwes."

beteckning: 8 §

text: Hwad som öfwerblifwer jemna tunn=talet af tre tunnor stridt korn i penningar till hwar och en stipendiat, skall utdelas efter curatorernes beslut, till dem i tredje och fjerde §§ nämnde stipendiater, som tillika wisa mesta skicklighet uti vocal=musik och gymnastiska öfningar.

beteckning: 9 §

text: Skolans lärare skola uppge förslag, för hwarje klass, till stipendii=delningen, och, wid hwar och en af de föreslagne, kort och tydligt anmärka orsakerne till dess företräde, framför de andre scholares samt för hwilka saker och ting candidaterne äro mest hugfallne. Wid examen granskas detta förslag af curatorerne, som äga att det samma derefter gilla eller efter omständigheterne förändra.

text: Rector och collega eller den som curatorerne dertill kallar, skola, mot skäligt arfwode, i Mars månad hwarje år, uppgöra räkenskaperne och hafwa indrifwit räntorne för förflutna året, samt inlägga beloppet deraf uti en kassa med 3:ne lås, hwartill inspector scholae alltid skall hafwa en nyckel, rector en, och den som curatorerne dertill befullmäktigar, den tredje. Arfwodet härföre samt kostnad för räkenskapsböcker, skrifmaterialier och kassa=kista, får sammanlagt icke öfwerstiga sex (6) procent af hela förflutna årets räntor, innan stipendii=summan är uträknad.

text: Den yngling, som en gång blifwit ansedd förtjent till stipendium, må högst fem år uti hwarje klass bibehålla denna förmån, med kraftigaste förbehåll, att han wid hwarje års examen synbart finnes hafwa ökat sine kunskaper, och hwilket af det wid hwarje års examen hållna protocoll bör utforskas. Desse protocoll hållas af rector eller collega eller den inspector scholae dertill förordnar, samt efter hwarje examens slut underskrifwas, så wäl af desse herrar, som af de närwarande curatorerna, och förwaras för framtiden bland skolans handlingar.

text: Curatorer och executorer af detta mitt förordnande blifwer, utom inspector scholae, contracts=prosten eller den kyrkoherde inom Ellsyssels södra contract, som han i sitt ställe förordnar, en bofast och wäl ansedd man, af annat stånd från landet, inom detta Elfsyssels södra contract, som contracts=prosten anmodar, borgmästaren och en av stadens äldste i Kongelfs stad, som desse sistnämnde sins emellan utwälja, och som äfwen är bofast och wäl ansedd man. Desse curatorer answara en för alla och alla för en, att icke allenast fonden af min disponerade egendom säkert blifwer oförryckt, utan ock att räntorne, på ofwan anförde sätt blifwa rättligen anwände.

text: Om min ofwannämnde broder lefwer efter mig, och han skulle finna någon ting af detta mitt förordnande behöfwa ändras eller upplysas, må han sådant göra, och warder det då ansedt såsom af mig beslutadt, med det förbehåll likwäl, att ingenting förändras uti hufwudsaken, hwarigenom minskning i föreslagne stipendier till föreskrifne ynglingar kan ske. Äfwensom om min broder eller hans hustru lefwa efter mig, böra de under deras lifstid, få till godo njuta räntan af hela fonden, om det af dem åstundas, dock ställes hela fonden i ofwannämnde curatorers händer, som ock af räntorne afdraga hwad i

text: 10 §

text: är omtaladt, till rector eller collega eller den som uppgör räkenskaperne och indrifwer räntorne.

beteckning: 14 O §

text: en eller flere af de i första § uppräknade slägtingars fullmyndige afkomlingar wilja wara närwarande wid årliga stipendii=delningen, eller wid andra tillfällen wilja se räkenskaperne, böra de dertill äga fritt tillträde, äfwensom att om detta mitt förordnande icke till alla delar efterkommes, må de äga rätt att i laga ordning sådant åtala.

text: Om skolan har eller framdeles får sig tillslagen någon fond till stipendier från annor hand, må sådant icke inblandas uti hwad jag härmedelst gifwit, utan bör mine gifne medel enskilt redogöras och wårdas.

text: De ett tusende r:dr r:gs, som jag nu öfwerlemnar curatorerne contant, behagade desse herrar mot ofwanskrifna säkerhet utlåna, samt, tills widare, lägga årliga upplöpande räntan till capitalet, hwilket slutligen anwändes i likhet med hwad jag om min egendom här förut disponerat, och förbehåller mig endast härwid, att om oförutsedde händelser skulle sätta mig deraf i behof, eller jag det åstundar, få uppbära årliga räntan under min lifstid, med afdrag enligt

text: 10 §

text: Skulle det hopp förfela, att ynglingar ej skulle få, uti Kongelfs trivial=skola, njuta sådan litterair underwisning, att de härifrån kunna, fullt underbyggde, demitteras till gymnasium, förbehåller jag mig, att sjelf eller genom min oftanämnde broder få annorlunda förordna om min egendom eller denna disposition annullera.

text: Stiftets högstwördade biskop, så wäl som dess herrar efterträdare, underlåta wäl icke, att genom tillsättandet af förswarlige och nitiske lärare befordra denna skolas lustre, samt i allt hwad på dem ankomma kan, gynna den goda och wälmenande afsigt, som jag med denna min disposition åsyftat, och hwarom jag på det ödmjukaste anhåller. Härtill hörer, att skolan hädanefter erhåller hwad den alltid förr haft, sin egen rector och collega, och dymedelst blifwer litterair. Då Elfsyssels södra contract består af 22,796 inwånare, tyckes det wara billigt, att staten håller en rector och en collega i Kongelfs trivial=skola, som ligger midt uti detta contract, wäl wetandes, att denna skol=inrättning icke war stiftad för Kongelfs stad ensamt, utan ock för landet deromkring. Till yttermera wisso har jag detta allt med mitt egenhändiga namns och sigills undersättande bekräftat, som skedde i Kongelf den 25 Januari 1817.

text: B. C. Sivertson (L. S.)

type: rubrik

text: Att demoiselle Brigitta Christina Siwertson med sundt förnuft och af fri wilja underskrifwit föregående disposition, intyga, ut supra

text: A. Hellberg. L.S. L.S. A. Er:son Palmgren.

text: Emot denna min kära systers, Brigitta Christina Siwertsons wackra och christliga disposition, har jag så mycket mindre någon ting att erinra, som den till alla delar öfwerensstämmer med min egen böjelse, att se min födelsestads skola winna all möjlig uppkomst. För att ytterligare ådagalägga uppriktigheten af denna min försäkran, gifwer jag under samma förbehåll, som min syster här förut gjort, en boksamling till Kongelfs skola, bestående till större delen af historiska, ekonomiska och statistiska böcker, för att dels fritt inom skolhuset gagnas, dels mot lindriga wilkor, till boksamlingens förökning, utlånas, endast inom Elfsyssels södra contract; och will jag då framdeles särskilt föreskrifwa wården, redowisningen och utlånings=wilkoren. Datum ut supra.

text: G. L. Sivertson. (L. S.)

text: Sedan min älskade syster Brigitta Christina Siwertson stilla aflidit den 21 sistlidne Juli, så och med den rätt som

text: 17 §

text: af hennes här förut stående disposition af den 25 Januari 1817 mig tillerkänner, och under hennes sista stunder yttrats wara hennes önskan, blifwer följande tillagt.

text: 1:o. Af hennes qwarlåtenskap gifwes, såsom en oförändrad fond för framtiden, twå hundrade R:dr B:co, hwaraf räntan utdelas årligen på den aflidnas födelsedag, den 4 Augusti, till fattiga enkor i Kongelfs stad, som hafwa största antal underåriga barn, och icke genom liderlighet eller lättja ådragit sig fattigdom. Fonden emottages af statens älste, som answara en för alla och alla för en, för dess framtida bestånd och räntans utdelning, i samråd med församlingens pastor.

text: 2:o. Till Thorsby kyrka, uti hwars kyrkogård min kära systers lik är, uti inmurad graf, nedsatt, aftages äfwen och gifwes en silfwer winkanna, att nyttjas wid Herrans H. Nattward, i likhet och storlek med den som min kära syster gifwit till Kongelfs stads kyrka.

text: 3:o. Min salig systers gångkläder, som wid bouppteckningen äro antagne till ett hundrade sextio sex r:dr 32 sk. banko, få icke säljas, utan af mig utdelas till hennes slägtingar och särskilte wänner, och hwilket äfwen redan är werkställdt.

text: 4:o. Wid andra § tillägges, att med min salig systers bifall har jag redan föranstaltat om och inköpt frälse=räntor och actier, som skola ersättas af hennes bo.

text: 5:o. Wid tolfte § anhåller jag att det må tilläggas: att så länge jag lefwer, jag alltid förbehåller mig rätt att deltaga i curatelen.

text: 6:o. Wid sextonde § anmärkes att desse penningar äro ökade till mer än dubbelt, och af mig uppgifne till boupptecknings=protocollet d. 7 Augusti sistlidne, samt redan anwände till frälse=räntors inköp.

text: 7:o. Wid sjuttonde § får jag förklara: att jag i alla delar gillar dispositionens werkställighet, och will den alldeles icke annullera, utan önskar af hela mitt hjerta, att den måtte snart blifwa satt i utöfning, och det goda syftemålet winnas i Guds ära och medmenniskors upplysning.

text: 8:o. Såsom ett ytterligare tillägg önskar jag ock: att hwarje år må wäljas trenne revisorer inom contractet, som på lämplig tid kunna revidera förflutna årets räkenskaper. Desse revisorer wäljas wid tillysta sockenstämmor i följande ordning: 1:sta året: Thorsby, Lycke och Marstrand. 2:dra året: Solberga, Jörlanda och Spekeröd. 3:dje året: Holta, Norum och Hjertum. 4:de året: Westerlanda, Karreby och Romelanda. 5:te året: Ytterby, Kongelf och Röbo. 6:te året: Säfwe, Backa och Björlanda. 7:de året: Thorslanda, Öckerö och Harestad. Då det allmännas wäl åsyftas, förmodar jag att hwarje församling icke underlåter att wälja till revisorer män, som äro kände för ära, redlighet och nit, samt äga någon litterär kunskap.

text: 9:o. På denna disposition, med sina tillägg, önskar jag ock må i underdånighet sökas Konungens allernådigste stadfästelse. Thorsby den 1 Nov. 1827.

text: G. A. Sivertson. (L. S.)

text: År 1827, den 17 December är förestående förordnande ingifwet till rådhus=rätten i Kongelf och i protocollet intaget; och bör det, på herr contracts=prosten och ordens ledamoten Siwertsons försorg, communiceras med den aflidnas öfrige närmaste arfwingar, hwilka äga, att inom natt och år derefter klander häremot anställa, i händelse af befogenhet. Ut supra.

text: Och will Kongl. Maj:t, med förklarande af dess höga wälbehag, i anledning af ofwanintagne, utaf prosten Siwertsons framlidna syster, till studiers uppmuntran, och gagnliga kunskapers spridande, gjorde donation, de för densammas wård och förwaltning upprättade föreskrifter härmed i nåder hafwa gillat och fastställt. Hwilket &c. Datum ut supra.


dcterms:title: Kungörelse (1834:30 s.3) angående en viss preskriptionstid för uppvisande i banken av utelöpande invisningar och insättningsbevis, som i bankens räkenskaper balanseras

rdfs:label: Finansdepartementet

sort: endast-tryckt

text: /Författningens text finns bara i tryckt version/

type: redaktionell


dcterms:title: Brev (1840:46) angående Finska nationella församlingens i Stockholm fortfarande, samt om regleringen av dess angelägenheter


dcterms:title: Cirkuläret (1844:50 s.2) till överståthållarämbetet samt en del Kungl. Maj:ts befallningshavande i riket angående vissa iakttagelser vid häktande av fransk undersåte uppå franskt fartyg här i riket

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Sedan uppå framställning af Kongl. Swenske och Norrske Ministern i Paris, Ministern för Utrikes Ärenderne i Frankrike förklarat sig beredwillig att foga anstalt, det wederbörande embetsmyndigheter anbefallas att, då fråga uppstår der i Riket om häktande af person, hörande till besättningen på Swenskt fartyg, derom lemna underrättelse åt den på stället warande Swenske och Norrske Konsuln, på det han, innan häktandet werkställes, må komma i tillfälle widtaga de åtgärder, han anser omständigheterna påkalla, wid hwilket förklarande likwäl det wilkor blifwit fästadt, att en lika beskaffad föreskrift måtte meddelas de Swenske embetsmyndigheterna i afseende på Fransk undersåte uppå Franskt fartyg här i landet; så hafwe Wi funnit godt i nåder förordna, att häktande af Fransk undersåte, som tillhör besättningen på Franskt fartyg här i Riket, icke må äga rum förr än Franske Konsuln på det ställe, där häktandet kommer i fråga, blifwit om den tilltänkta åtgärden underrättad, samt att, om Fransk Konsul icke finnes på stället, närmaste Konsul bör om förhållandet erhålla besked så skyndsamt som möjligt, dock utan att häktningen häraf må uppehållas; hwilket wederbörande till underdånig efterrättelse länder.


rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 1-3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 § 3 p

rpubl:andrar: ny 3 a §

rpubl:andrar: ändr. tid för ikrafttr. av 1966:457

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1971. Har kungörande i kyrka om lösöreköp skett före lagens ikraftträdande, gäller äldre bestämmelser beträffande det köpet.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Beträffande köpeavhandling som visats upp för kronofogdemyndigheten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 september 1996.

type: punkt

text: Har god man förordnats enligt

text: ackordslagen (1970:847)

text: före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph. 3 a §; ändr. 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. Äldre föreskrifter i

text: 1 §

text: om behörig kronofogdemyndighet gäller fortfarande för registrering som skett före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ny 5 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2022.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ett offentligt ackord som kommer till stånd enligt den upphävda lagen (

text: ) om företagsrekonstruktion.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2018:473

dcterms:identifier: SFS 1845:50 s.1 i lydelse enligt SFS 2024:38

dcterms:title: Lag (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Vill den, som tillhandlar sig lösören och tillåter, att desamma få i säljarens vård kvarbliva, att vad han tillhandlat sig skall fredas från utmätning för säljarens skuld och i händelse av dennes konkurs från boets tillgångar avskiljas, upprätte skriftlig avhandling om köpet med förteckning å de köpta persedlarna och vittnens underskrift. Han skall inom en vecka därefter i ortstidning inom den ort, där säljaren bor, låta införa kungörelse om avhandlingen med uppgift om säljarens och köparens namn och yrken, dagen då köpeavhandlingen blivit uppgjord samt köpeskillingens belopp. Avhandlingen jämte bevis om att kungörelsen införts i ortstidning skall inom åtta dagar från den dag då kungörelsen skedde ges in för registrering till Kronofogdemyndigheten.

text: Lag (2006:674).

text: Vid överklagande av kronofogdemyndighetens beslut tillämpas

text: 18 kap.

text: utsökningsbalken

text: Lag (1996:249).

text: Om en köpehandling är upprättad och behandlad på det sätt som föreskrivs i

text: 1 §

text: , är den sålda egendomen inte skyddad från utmätning eller från att räknas till konkursboet, om utmätning görs inom trettio dagar efter det att handlingen gavs in till Kronofogdemyndigheten, eller om säljaren försätts i konkurs efter en ansökan inom samma tid. Detsamma gäller, när en ansökan om företagsrekonstruktion har gjorts inom nämnda tid och konkurs följt på en konkursansökan, som har gjorts under företagsrekonstruktionen eller inom tre veckor från det att rätten beslutat att företagsrekonstruktionen ska upphöra. Om det efter trettio dagar görs jäv mot en köpehandling som är upprättad och behandlad på det sätt som föreskrivs i

text: 1 §

text: , och jävet görs vid utmätningstillfället, är fordringsägaren, om han eller hon vill fullfölja jävet, skyldig att inom en månad därefter väcka talan mot såväl säljaren som köparen vid tingsrätten i den ort där egendomen finns. Om fordringsägaren inte gör det, har han eller hon förlorat sin talan. Godset ska genast beläggas med kvarstad och sökanden ska, om han eller hon vill att åtgärden ska bestå, inom fjorton dagar efter utmätningsförrättningen hos Kronofogdemyndigheten ställa full borgen för den kostnad och skada som kan orsakas av kvarstaden. Om säljarens egendom var avträdd till konkurs, ska det som föreskrivs om återvinning av lös egendom till konkursbo i

text: 4 kap.

text: och

text: 20 §§

text: konkurslagen (1987:672)

text: tillämpas.

text: Det som i

text: första stycket

text: anges om konkurs gäller på motsvarande sätt en fastställd rekonstruktionsplan enligt lagen (

text: ) om företagsrekonstruktion. I fråga om talan med anledning av en planförhandling tillämpas

text: 5 kap.

text: och

text: 3 §§

text: den lagen.

text: Lag (2022:970).

text: 3 a § Har upphävts genom lag (2003:532).

type: upphavd

text: Utan hinder därav, att med köpehandling om lös egendom blivit så förfaret, som här ovan sagt är, äge rätten efter omständigheterna pröva avhandlingens giltighet.

text: Lag (1970:442).

text: I

text: 9 § lagen (2015:860)

text: om internationella säkerhetsrätter i lösa saker finns en särskild bestämmelse om verkan av en registrering av en internationell säkerhetsrätt i rullande järnvägsmateriel.

text: Lag (2018:473).


dcterms:title: Brev (1848:61 s.2) med nådig förklaring, att Kungl. kungörelsen den 16 maj 1827, angående bevakande av kronans rätt i de henne rörande rättegångar, även skall tillämpas i alla synemål, då kronan är av- eller tillträdare m.m.

text: Jemte förmälan, hursom föreskrifterne i Kongl. kungörelsen den 16 Maj 1827, angående bewakandet av Kronans rätt i de henne rörande rättegångr, endast syntes afse egentliga twistemål, deri Kronan är part, wid hwilket förhållande det åtminstone wore twätydigt, huruwida samma föreskrifter jemwäl egde tillämpning i sådane frågor, som wid husesyner å boställen och andra Kronans lägenheter förekomma, heldst när Kronan hwarken är afträdare eller tillträdare, ehuru dess rätt, sådant oaktadt, kan wara af målets utgång beroende,hwadan ock uti dylika mål i wissa delar ett olika förfarande egt rum, har Wårt Justitie-Kanzlers-Embete, uti Memorial af den 6 Mars 1844, hos Oss i underdånighet hemställt, om det icke må wara nödigt, att ytterligare stadgande i ämnet warder meddeladt; i hwilket afseende Justitie- Kanzlers-Embetet, som ansett föreskriften i Kongl. kungörelsen den 16 Mai 1827 icke wara fullt tillämplig hwad husesynsmål beträffar, underdånigst anfört: att uti wanliga rättegångar, som röra Kronans rätt, någon swårighet sällan möter för Kronans Ombud att bedöma, om Kronan tappat, enär den fråga, hwarom twistas, alltid måste wara genom stämning i målet bestämd och Ombudets åliggande wore inskränkt dertill att i behörig ordning förwara Kronans rätt till talans fullföljd, då det sedermera tillkomme wederbörande Embetsmyndigheter att, på Ombudets anmälan, om fullföljden förordna; hwaremot i husesynsmål förhållandet wore olika, emedan dels Kronan icke alltid wore att anse såsom part i målet, ehuru dess rätt likwäl berodde af de frågor, som deruti förekomma, dels dessa frågor woro af den mångfald och beskaffenhet, att de personer, hwilka såsom Krono-Ombud, wid husesyner bewaka Kronans rätt, icke alltid egde den insigt, att de förmådde bedömma om eller i hwilka delar denna rätt genom Syne-Rättens åtgärder och beslut må wara förnärmad, dels ock Kronans rätt till talans fullföljd icke kunde förwaras annorledes, än just derigenom att saken, medelst beswär, i högre Rätt werkligen fullföljes: att det således, till betryggande av Kronans rätt, syntes nödigt, att, i alla synemål, der densamma werkligen wore i fråga, wederbörande öfwerordnad myndighet sattes i tillfälle att pröfwa, huruwida talan emot deruti widtagna åtgärder bör, å Kronans wägnar, fullföljas, hwilken pröfning, efter Justitie-Kanzlers-Embetets tanke, lämpligast kunde werkställas af de Embets-Werk, som hade inseende öfwer boställen och kronolägenheter, helst hos dessa Embetswerk borde finnas de handlingar, hwaraf upplysning kunde inhemtas om hwad förut i ämnet blifwit tillgjordt och beslutadt, äfwensom derstädes wore anställde särskilde Tjenstemån, till hwilkas befattning det hörde, att granska och meddela yttranden i anledning af de instrument öfwer hållna syner, som, jemlik Författningarne, borde till samma Embetswerk insändas; samt att Justitie-Kanzlers-Embetet alltså ansåg det wara uti Edre Embetswerk, som, efter boställenas eller lägenheternas olika beskaffenhet, erforderlig granskning borde werkställas af syne- instrumenter och beslut, för bedömmande af frågor om fullföljd af Kronans talan i mål, rörande sådana Kronans egendomar, hwilka under hwardera Embetswerket lyda; Warande det likwäl, efter Justitie- Kanzlers-Embetets förmenande, icke nödigt, att alla synemål, rörande omförmälte boställshemman och kronolägenheter, utan undantag, i förenämnde afseende hos Eder anmälas, enär många sådana mål blott afse förhållandet mellan af- och tillträdande boställshafware och arrendatorer, utan har Justitie-Kanzlers-Embetet trott, att endast i de fall, då antingen Kronan är af- eller tillträdare, eller de wid synen widtagna åtgärder och beslut annorledes röra dess rätt, det borde åligga wederbörande Krono-Ombud, att genast, icke allenast meddelst i behörig tid och ordning reservationswis anförde beswär, hwarwid afskrift af beslutet skulle bifogas, hålla öppen Kronans talan emot beslutet i hela dess widd, utan ock insända Syne-Rättens Protokoll och beslut, jemte tillhörande liqvidation, till den Embetsmyndighet, under hwars inseende hemmanet eller lägenheten lyder, och hwilken Embetsmyndighet derefter skulle ega om målets nedläggande eller widare fullföljd och utweckling af de anmälde beswären besluta samt för ändamålet erfordlig åtgärd widtaga; dock att, när Wåre Befallningshafwande förordnat Kronans Ombud, handlingarnes öfwerlemnande komme att ske genom bemälte Befallningshafwande; Och skulle, på lika sätt, sedan beswär, ware sig för Kronan eller af enskild part, i husesynsmål, som röra Kronans rätt, blifwit af Hof- Rätt pröfwade, Advokat-Fiscalen derstädes, eller den, som till målets utförande i samma Rätt för Kronan särskildt warit förordnad, med handlingarnes öfwerlemnande, hos det utaf Edre Embets-Werk, under hwilket den ifrågawarande lägenheten lyder, rörande målets fullföljd göra hemställan.

text: Efter inhemtande af Edert den 9 April sistlidet år afgifna underdåniga utlåtande, hafwe Wi detta ärende Oss föredragas låtit samt derwid pröfwat skäligt i nåder förklara, att Kongl. Kungörelsen den 16 Mai 1827, angående bewakande av Kronans rätt i de henne rörande rättegångar, äfwen skall tillämpas i alla synemål, då Kronan är af- eller tillträdare eller de wid synen widtagna åtgärder och beslut annorlunda röra dess rätt, med iakttagande likwäl, dels att de uti samma Kungörelse föreskrifne anmälanden hos Justitie-Kanzlern skola uti berörde mål ske hos det Embets-Werk, som har högsta inseendet öfwer bostället eller lägenheten, dels att, då mål af ifrågawarande beskaffenhet skola genom beswär fullföljas och Kronans talan således icke, i enlighet med hwad uti berörde nådiga Kungörelse afses, kan genom wad förwaras, det åligger wederbörande Krono-Ombud att, i alla de fall, då Syne-Rätts beslut gått kronan emot och tiden icke medgifwer att innhemta behörig föreskrift, målet genom besw.r hos Hof- Rätt fullfölja: ankommande det på wederbörande Embets-Werk att, i öfwerensstämmelse härmed, meddela Kronans Ombud wid syner eller utförandet af dylika mål, de närmare föreskrifter i afseende å bewakandet av Kronans rätt och talan, som kunna finnas af nöden.


dcterms:title: Förordning (1851:55 s.4) angående sättet för uppsägning av förbindelser, för vilka flera är ansvariga

text: Hafwa flera förbundit sig att, en för alla och alla för en, betala gäld och ifall förfallotid efter uppsägning beräknas; ware uppsägning, som hos endera sker, ej mot de andra gällande. Har löftesman åtagit sig annans gäld, som sin egen, må, der förfallotiden efter uppsägning jemväl beräknas skall, uppsägning, som hos endera sker, ej eller mot den andra gälla. Lag samma ware och der flera, en för alla och alla för en, ingått sådan borgen, som sagd är, för gäld, som efter uppsägning betalas bör.


dcterms:title: Förordning (1855:82 s.1) angående löftesmans rätt att uppsäga och betala gäld m.m.

text: Skall förfallotid för gäld efter uppsägning beräknas; hafwe löftesman lika rätt, som gäldenär, att uppsägning göra och gälden å förfallodagen betala. Är ej aftal om förfallotid gjordt, äge ock gäldenär eller löftesman rätt att betala när han will, ändå att borgenär det ej fordrar.


dcterms:title: Kungörelse (1860:49 s.3) angående behandlingen av tvistefrågor om upphörande av åbo- och besittningsrätt till Kronohemman och lägenheter

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Vi CARL, med Guds Nåde, Sveriges, Norriges, Göthes och Vendes Konung, göre veterligt: att Vi, med ändring av stadgandet i § 5 mom. 3 av Kongl. Instruktionen för Vårt och Rikes Kammar-Kollegium den 16 Februari 1838, funnit skäligt i nåder förklara,

text: att alla tvistefrågor, huruvida åbo- och besittningsrätt till Kronohemman och lägenheter är förverkad eller eljest bör upphöra, tillkomma laga domstols handläggning och prövning;

text: härifrån dock undantagna dylika frågor angående Kronobyggen, vilka tvister må av de förvaltande myndigheterna även framgent upptagas och prövas;

text: skolande förstberörda föreskrift tillämpas i avseende på alla de ärenden av förevarande slag, som efter 1861 års början anhängiggöras eller vid den tiden äro på handläggning hos Våre Befallningshavande beroende; varemot dylika mål, som före innevarande års slut äro eller bliva av Läns-Styrelse avgjorda, må uti hillills vanlig ordning fullföjas.


dcterms:title: Reglemente (1861:23 s.1) för farten å Strömsholms kanal

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Första afdelningen.

text: Om kanalfarten.

text: 1:o. Kanalen med dess slussar skall, då reparation eller is ej hindrar, med undantag av helgdagar samt av alla nätter från klockan sex eftermiddagen till klockan sex förmiddagen, vara tillgänglig för fartyg, båtar, pråmar och timmerflottor. Tiderna under helgdagar och under nätter från klockan sex eftermiddagen till klockan sex förmiddagen kallas övertider. De trafikerande må, med nedan nämnda förbehåll, även under dessa övertider fortsätta färden å kanalen mot skyldighet att själva erlägga till sluss- och brovaktare för varje behövlig och verkställd sluss- och broöppning en särskild avgift:

text: för fartyg, motorbåtar eller andra farkoster av tjugufem (25) öre, samt

text: för timmerflottor av femtio (50) öre.

text: Under tid, då stark skymning eller mörker är rådande, skola fartyg, båtar, pråmar och andra farkoster, för att få framföras å kanalen, vara försedda med tre väl lysande lyktor, två i fören och en akterut. Timmerflottor må icke under sådan tid framföras.

text: Sluss- och brovaktare skola om ankomsten till sluss och bro underrättas genom signalblåsning eller särskild tillsägelse. Brev (1920:849).

text: 2:o. Alla fartyg skola, vid vite af femton riksdaler, vara försedda med åmning för och akter, som i fottal utvisar fartygets djupgående, ifrån dess minsta till dess största lastningsdjup. Hvar och en, som färdas på kanalen, vare skyldig att å densamma, ävensom vid in- och utloppet till slussar eller broar, ställa farten midt uti farvattnet, samt såväl dervid, som vid tilläggning i hamnar, och vid lastageplatser, ovillkorligen iakttaga hvad hamnreglementet bjuder samt de föreskrifter, som af kanal-tjenstemannen eller dess ombud å stället i öfrigt kunna meddelas.

text: 3:o. Vid fartygs ankomst till sluss eller bro vare skeppare, med behörig frisedel försedd, berättigad att i den ordning § 3 föreskrifver, och då natur- eller olyckshändelse eller öfverträdelse mot detta Reglemente ej vållar hinder, blifva genomsläppt utan annat uppehåll, än det, som erfordras för tappningen och öppnandet af slussen eller bron, och hvarvid fartygets besättning alltid skall vara vid portarne behjelplig. Deremot må skeppare, dess folk eller någon annan, i slussbetjeningens frånvaro icke öppna sluss eller bro, eller i någon måtto handtera slussverket, vid vite af femton riksdaler. Vållas derigenom någon skada, straffes den felaktige enligt gällande allmänna Fridlysnings-stadga.

text: 1:o. Skeppare vare förpligtad att i storm ej fortsätta resan på kanalen i annan händelse, än som i § 6 mom. 1 litt. e omförmäles. Sker sådant det oaktadt, åligge honom, att vid ankomsten till sluss eller bro i så god tid sakta farten och vid sluss lägga till samt göra fast fartyget, att skada vid genomgåendet ej tillfogas slussen eller bron. Uraktlåtes detta, och skada förorsakas genom försummelsen, ansvare skeppare enligt gällande Fridlysnings-stadga. Stöter fartyget vid ingåendet i slussen mot tillsluten slussport eller dess wandring, utan att skada deraf förorsakas, böte skepparen likväl tretio riksdaler.

text: 2:o. När fartyg, med draglina i land, mötas i kanalen med sidovind, eller i lugnt väder, skall alltid det, som har draglinan på högra sidan, vara dragvägen närmast med styf lina, hvaremot det fartyg, som har linan på venstra sidan, går utanför och fäller sin lina under det andras botten; men blåser vinden längs efter eller snedt öfver kanalen, släpper alltid det fartyg efter sin lina och går utanför, som har god vind. Gå fartyg med draglina i land åt samma led, bör alltid det, som går före, hålla af så snart det upphinnes af det efterföljande, och lemna tillräckligt rum på dragvägssidan för det sistnämnda att komma förbi. Seglande fartyg eller ångfartyg skall alltid passera det fartyg, som har draglina i land, på den sidan der dragvägen icke är.

text: 3:o. Fartyg, som icke hafva draglina i land, vare sig seglande eller ångfartyg, skola, då de mötas, alltid lemna hvarandra till venster med utrymme för fri passage, och då de gå åt samma led, skall alltid det, som upphinnes, hålla så mycket af till höger, att det efterkommande får tillräckligt utrymme att obehindradt passera på dess venstra sida. Vid de ställen å kanalen, som hafva mindre än vanlig bredd, skall alltid det fartyg, som sist ankommit, vänta till dess det, som redan ingått i den smalare kanalsträckan, först passerat; och skall för sådant ändamål vid Kolbäcks bro, Skantzens kanal och Trångforss samt Sembla kanal, der passagens krökningar hindra utsigten, från tjenligt ställe, som åt båda sidor kan ses, med signaler tillkännagifvas, från hvilket håll fartyg redan inlupit, på det sätt, att för de ifrån söder kommande fartyg uppsättes en röd, och för de ifrån norr kommande en hvit signalflagga.

text: 1:o. Till ordnings vinnande vid slussars passerande iakttages, att då flera fartyg finnas på samma sida om sammanbyggde slussar, skall det, som ligger dem närmast, äga rätt att först passera; men om flera fartyg på en gång finnas både ofvan och nedanom dylika slussar, skall slussningen fortsättas i den började ordningen intilldess alla på samma sida om slussarne varande fartyg passerat. Vid enkel sluss deremot verkställes slussningen så, att ett fartyg går upp, då ett gått ned, alltid med iakttagande att slussningen börjar med det först ankomna fartyget.

text: 2:o. Då flera mindre båtar samtidigt närma sig sluss, skall alltid slussningen, till undvikande af onödig vattenspillning, verkställas på en gång för så många af dem, som kunna i slussen beqvämligen inrymmas.

text: 1:o. Lossning och lastning må, under tillsyn av kanal-tjensteman, verkställas vid de för sådant ändamål anvista lastageplatser, men af vederbörande fastighetsägare vid alla kanalens stationer, å der anvisade ställen. När lossning och lastning verkställas vid mellanliggande sjöar, åligger det skepparen att vid närmaste uppbörds-station uppgifva beloppet av det intagna godset.

text: 2:o. Med det undantag, som jemlikt § 8 mom. 4 under vissa vilkor äger rum för passagerare-ångfartyg, får den vid slussar och broar medgifna lastning och lossning ej ske vid slussens eller brons murar, utan å det ställe derinvid, som af kanalverkets tjensteman anvisas. Fartyget bör der göras fast vid de för detta ändamål nedsatta pållare, och förbjudes, vid fem riksdalers vite, att för fastgöring nedslå pålar eller stakar på eller bakom kanalbanken.

text: 3:o. Der lastning eller lossning vid omurad kanalbank är tillåten, iakttages, att fartyget hålles på så tillräckligt afstånd från land, att det ej vidrör kanalbanken eller skadar de derå gjorda planteringar, samt att ingen del af lasten spilles i kanalen. Uraktlåtes några af dessa föreskrifter, böte skepparen fem riksdaler och vare skyldig att låta iståndsätta det skadade samt upptaga hvad som blifvit släppt i kanalen, hvilket eljest på hans bekostnad genom slussbetjeningens försorg verkställes.

text: 4:o. Nybyggnad eller reparation af fartyg får ej verkställas i kanalen, dess slussar, hamnar eller bassiner utan särskildt tillstånd af vederbörande tjensteman.

text: 5:o. Fartyg må, vid vite av tretio riksdaler, icke öfver vintren uppläggas i kanalens slussar, ej heller utan vederbörande tjenstemans tillstånd i sjelfva kanalen, dess hamnar eller bassiner, och då mot erläggande af viss bestämd afgift.

text: 6:o. Infryser fartyg under resa på en kanalsträcka, åligger det skepparen eller fartygsägaren att medelst isens sågning eller bräckning låta fortskaffa fartyget till sådant ställe, der vinterliggning kan medgifvas, vid påföljd af tretio riksdalers böter och att sådant eljest genom vederbörande kanaltjenstemans försorg varder på den tredskandes bekostnad och äfventyr verkstäldt.

text: Fartyg af större djupgående än 4 1/2 fot eller större bredd än 17 1/2 fot få ej, utan särskildt tillstånd, passera kanalen. Ligger fartyg djupare och detta vid ankomsten till kanalen ej uppgifves, eller befinnes det under resa på kanalen vara djupare lastadt än 4 1/2 fot, böte skepparen derför tretio riksdaler och fortsätte ej resan förr, än fartyget genom lossning blifvit lättadt.

ordinal: a

text: att vid färdandet på kanalen staka fram fartyg, pråm eller flotta;

ordinal: b

text: att till fartygs afsättning i sluss eller annorstädes begagna stänger eller bärlingar, som icke äro försedde med en klump eller trissa i ändan af minst tre tums diameter;

ordinal: c

text: att utan särskildt tillstånd lossa eller lasta vid dragvägssidan å andra ställen, än der lastageplatsen är på den sidan belägen;

ordinal: d

text: att låta fartyg ligga stilla på dragvägssidan eller vid de pirer, som äro anlagda utanför sjö-slussarne på dragvägssidan, i annat fall, än under väntan på sluss- eller broöppning;

ordinal: e

text: att låta fartyg ligga stilla i sjelfva kanalen; börande äfven under inträffadt mörker eller storm närmaste hamn eller mötes-bassin alltid sökas;

ordinal: f

text: att ankra i kanalen, dess hamnar eller bassiner;

ordinal: g

text: att lägga fartyg på tvären i kanalen, eller vid tilläggningsställen låta det ligga utan fäste för och akter;

ordinal: h

text: att vid passerandet genom slussar dröja längre tid, än som för genomgången erfordras.

text: 1:o. Vid vite af fem riksdaler förbjudes:

text: 2:o. Sjunker fartyg i kanalen, segelleden, dess hamnar eller inlopp, eller annorstädes, så att hinder för farten deraf uppstår, åligger skepparen att fartyget genast bortskaffa, vid påföljd att sådant eljest af kanalverket, på skepparens eller redarens bekostnad, verkställes, samt att dessutom ersätta det uppehåll, som andra fartyg genom hans tredskande kan tillfogas.

text: I afseende på trävarors flottning föreskrifves följande:

text: 1:o. Ingen timmer- eller annan trävaruflotta får vid färdandet genom kanalen eller elfven vara större än 60 fot lång, 16 fot bred och 3 fot djup, hvarförutan flottan bör vara fullkomligt fast sammansatt, och de blockar, plankor eller bräder, som ligga ytterst, vara barkade, så att intet affall stannar i kanalen.

text: 2:o. En sådan flotta skall vara försedd med säkra och tillräckliga linor och bärlingar samt med landgångsplankor af erforderlig längd. Den bör alltid föras af minst fyra man, hvilka öfver allt, der sådant låter sig göra, skola begagna den sidan af kanalen, der dragvägen icke är; hvarförutan iakttages, att flottan med bärlingar, fastgjorda i båda dess ändar, för och akter, hålles på sådant afstånd från kanalbanken, att densamma af flottan ej vidröres.

text: 3:o. Flottor få för deras fortskaffning genom slussar ej uppehålla fartyg, hvilka alltid företrädesvis genomsläppas, och böra de, så vida storm eller annat hinder ej inträffar, utan uppehåll fortsätta resan genom kanallederna.

text: 4:o. I öfrigt gälla för flottor samma stadganden, som för fartygen.

text: 5:o. Öfverträdes någon af dessa föreskrifter, böte den felande för hvarje gång tio riksdaler.

text: I afseende på ångfartyg, för hvars fortskaffande å kanalen maschineriet begagnas, skola, jemte hvad här ofvan blifvit för fartyg i allmänhet stadgadt, följande föreskrifter särskildt iakttagas:

text: 1:o. Fartyget får på kanalen färdas med en hastighet af två tusen fot på sex minuter der jordbankar finnas, men i sten-kanalen samma längd på fem minuter, utom den tid, som till slussarnes passerande åtgår; ägande Kanal-direktionen att föreskrifva de åtgärder, som till kontroll derå, att den sålunda tillåtna största hastigheten icke öfverskrides, kunna erfordras. Första gången sådant öfverskridande äger rum, böte fartygets befälhafvare tio riksdaler, andra gången tjugu riksdaler och tredje gången likaledes tjugu riksdaler, hvarjemte befälhafvaren då förverkat rättighet att, sedan pågående resa blifvit fulländad, vidare föra ångfartyg på kanalen, såvida icke särskildt tillstånd dertill af Direktionen erhålles.

text: 2:o. Vid ingående från sjö, hamn eller kanal till enkla eller sammanbyggda slussar får farten icke vara starkare, än att ångfartyget må kunna stoppas med trossar i land, utan begagnande af maschin. Vid sammanbyggda slussar må, då fartyget ur en sluss ingår i en annan, ångmaschinskraft användas för att sätta fartyget i gång, likväl ej starkare än att stoppning äfven då må kunna ske medelst trossar i land, utan maschinens anlitande till backning. Maschin får icke begagnas af ångfartyg kommande uppifrån, då de ingå uti följande slussar, nämligen: Sembla öfre sluss, Wirsbo sluss, Ramnäs öfre sluss samt öfre slussen vid Trångfors, utan böra fartygen genom draglinor på dessa ställen sakta införas uti slussen. Har hastigheten icke blifvit i rätt tid så förminskad, att stoppningen med trossar utan svårighet låter sig göra, och måste i följd deraf ångfartygets fart stannas med tillhjelp af maschin, eller är ångmaschin, emot hvad här ofvan blifvit förbjudet, begagnad vid ingående i sluss, bötes fem riksdaler. Stöter ångfartyget mot slusströskel eller port, bötes tretio riksdaler. Sker i någotdera af dessa fall skada, ansvare den felaktige enligt hvad i Fridlysnings-stadgan är föreskrifvet.

text: 3:o. Tillfogas kanalen, dess anläggningar eller tillhörigheter eljest någon skada af ovilja eller öfverdåd, eller af oskicklighet uti maschineriets eller fartygets behandling, vare Direktionen berättigad vägra fartyget att, efter fulländad resa, färdas på kanalen till dess, genom den felandes skiljande ur rederiets tjenst, eller annorledes, anledning att befara likartad förseelse för framtiden blifvit undanröjd; åliggande det befälhafvaren, att, då fartyg, pråmar och flottor, eller sådana ställen der kanalen är under reparation eller af tillkännagifven svagare beskaffenhet, passeras, i tid sakta farten, så att någon olägenhet eller skada icke må inträffa.

text: 4:o. Ångfartyg, som förer passagerare, må vara berättigadt, att, vid färdandet genom slussar, aflemna medhafde passagerare och gods, samt der intaga andra, dock under uttryckligt förbehåll att dervid intet dröjsmål får ske, som kan hindra andra fartyg att passera, så snart de dertill äro berättigade, äfvensom att, vid det vite Fridlysnings-stadgan bestämmer, orenlighet eller annat uppgrundningsämne icke faller i slussen. Att intaga ved eller annat brännmaterial, medan fartyg ligger i sluss, är ej tillåtet.

text: 5:o. Ångfartyg, som uteslutande eller hufvudsakligen föra passagerare, må, under vilkor att årligen före seglationens början, och sedermera i den mån reseturerna förändras, uppgift å tiden för fartygens inträffande vid de särskilda stationerna till Kanal-direktionen aflemnas, äga företrädesrätt framför de seglande fartygen vid passerandet genom slussarne, då ångfartyget samtidigt med det seglande till sluss anländer, eller då flera fartyg på en gång vid sluss vänta på genomgång; dock så att den i § 3 mom. 1 föreskrifna ordning för upp- och nedgåendet vid sammanbyggda slussar varder iakttagen, ehvad fartyget drifves af ånga eller vind.

text: 6:o. Kanalens tjenstemän samt andra personer, hvilka af Direktionen kunna hafva blifvit förordnade att hålla tillsyn å efterlefnaden av stadgandet angående den hastighet, hvarmed ångfartygen äga färdas å kanalen, vare berättigade att hvar och en inom det distrikt, öfver hvilket han har tillsyn, när som helst, utan afgift, medfölja på fartyget.

text: 7:o. Öfverträdes någon af de i denna eller föregående §§ stadgade föreskrifter, dervid ansvarspåföljd icke särskildt är bestämd, bötes fem riksdaler.

text: 1:o. Med de böter, denna afdelning av Reglementet föreskrifver, och hvilka det åligger kanalverkets tjenstemän att ovillkorligen uttaga innan fartyget får fortsätta resan, åtföljer alltid skyldigheten att ersätta kanalverket den kostnad och skada, som genom öfverträdelsen vållas. Af böterna tillfalla två tredjedelar angifvaren och en tredjedel kanalverkets pensionsfond eller fattigförsörjning. Angifvelse i egen sak medför dock icke rätt till delaktighet i böterna.

text: 2:o. Kostnads- och skade-ersättningar utgå till det belopp, som erfordras för botandet af den timade skadan. Kan sådant icke genast verkställas, eller kostnaden derför eljest nöjaktigt utrönas, eller saknar skeppare tillgång till gäldande deraf eller af böterna, må resan likväl få fortsättas, såvida hos vederbörande kanaltjensteman ställes sådan borgen eller annan säkerhet, som denne för kanalverkets betryggande mot förlust anser nödig.

text: 3:o. För sådana passagerare-ångfartyg, hvilka blifvit anmälda till reguliera resor på kanalen under helt seglationsår, må dock anstånd med utgifvande af böter och skade-ersättningar, utan ställande av dylik säkerhet, lemnas till den nästpåföljande resan, då belppet ovillkorligen och vid enahanda äfventyr, som här ofvan är bestämdt, skall erläggas; men har förseelsen skett under fartygets sista resa för året, och beloppet icke genast kan bestämmas eller utbekommas, äger Kanal-direktionen att om dess utbetalande vända sig till fartygets rederi, som med fartyget är kanalverket derför ansvarigt.

text: Andra afdelningen.

text: Om afgifternas uppbärande och kontrollerande.

text: 1:o. Vid första uppbördsstation, der skepparen inträffar, erlägger han ovillkorligen innan resan fortsättes, i sådant mynt, som uti Kongl. Maj:ts och Kronans uppbörd emottages eller af Kanal-direktionen i öfrigt medgifves, afgiften för fartyg och last för hela den del av kanalen, han begagnat och uppgifver sig vilja begagna, och beräknas denna afgift, för fartyget efter mätebrefs, och för lasten efter fraktsedlars eller förtecknings innehåll. För sådant ändamål skall hvarje till inre fart på kanalen användt fartyg alltid medföra dubbla fraktsedlar å godset, af hvilka det ena exemplaret, jemte ett sammandrag eller märkrulla öfver hela lasten, med deruti utsatt antal fraktsedlar, på uppbörds-kontoret aflemnas. I saknad af sådant sammandrag, bör det av skepparen eller genom hans försorg upprättas, och hvarvid verkets tjenstemän kunna mot skälig ersättning anlitas, om skepparen så åstundar, dock alltid under dennes ansvarighet, att sammandraget befinnes till innehållet riktigt; och är skepparen derjemte skyldig att å uppbörds-kontoret förevisa alla de handlingar, som om lastens innehåll, till beskaffenhet och mängd, kunna lemna någon upplysning. Emot afgiftens erläggande tillställes skepparen en på tryckta blanketter i två exemplar utfärdad polett eller frisedel, hvilken, behörigen numererad, utvisar ej mindre fartygets och skepparens namn, tillika med stället, hvarifrån han kommer och dit han är destinerad, än äfven fartygets drägtighet, last och djupgående, jemte antalet af medbragta och aflemnade fraktsedlar, samt qvitterad uträkning över kanal-afgiften.

text: 2:o. Då ett större antal mindre farkoster, såsom strömmingsbåtar m.fl., samtidigt färdas å kanalen, må så många uppföras å en och samma frisedel, under en gemensam anförare, som vid slussning kunna på en gång i sluss inrymmas. Härvid iakttages dock, att hvarje båt erhåller sitt ordnings- och frisedelsnummer, samt att kanalumgälderna icke för någon må understiga det minimibelopp, som i kanalafgifts-taxan för farten är bestämdt, i följd hvaraf det öfverskott utöver minimi-afgiften, som för en båt med större last kan komma att erläggas, icke får räknas en annan med mindre last till godo.

text: 3:o. Den frisedel, skepparen erhållit, berättigar honom att obehindradt passera kanalen med dess slussar och broar till destinationsorten, hvarvid honom dock åligger, vid fem riksdalers vite, att frisedeln till anteckning uppvisa på alla i vägen liggande uppbörds-ställen, samt vid den sista stationen, som passeras, aflemna det ena exemplaret deraf till dervarande tjensteman, för att, till nödig kontroll å uppbörden, af honom insändas till kamrerare-kontoret.

text: 1:o. Förekommer anledning att misstänka uppgifterna om lasten eller fartyget, äger uppbördsman rättighet att anhålla och lossa fartyget och låta behörigen uppmäta detsamma samt undersöka lasten medelst räkning, mätning eller vägning, dock så, att dylikt uppehåll ej må öfverskrida ett dygn. Befinnes dervid lasten eller fartyget vara större än uppgifvet blifvit, erlägges för sådant öfverskott, om det ej uppgår till mer än fem procent, endast enkel afgift, men tiodubbel afgift af deröfver befintligt öfverskott. Finnas uppgifterna vara riktiga, ersätter kanalverket lossningskostnaden och skadan genom uppehållet. Finnes åter öfverskott, men ej till högre belopp än fem procent, kännes kanalverket vid lossningskostnaden, men skepparen vid skadan af uppehållet; hvaremot, om öfverskottet uppgår till mer än fem procent, skepparen vidkännes både lossningskostnaden och skadan genom uppehållet. Samma rättighet, som här blifvit tillagd kanalverkets uppbördsmän att undersökning anställa, äge äfven hvarje annan verkets tjensteman, som får anledning misstänka att skepparen antingen icke riktigt uppgifvit sin last, eller under vägen intagit last, som till kanal-afgifters erläggande på behörigt ställe ej blifvit uppgifven.

text: 2:o. Den uppbörds- eller annan tjensteman, som en dylik försnillning angifvit och utredt, erhåller hälften af den här ofvan utsatta tiodubbla afgiften, och kanalverket den andra hälften.

text: 3:o. Hvad skeppare genom en dylik undersökning finnes skyldig erlägga, skall, likasom sjelfva kanal-afgiften, betalas innan resan får fortsättas; tjenstemannen dock obetaget, att, till undvikande af fartygets uppehåll, i händelse af bristande liqvid å skepparens sida, lossa och under kanalverkets vård, på ägarens äfventyr i afseende på varans möjliga försämring, förvara den öfverskjutande varuqvantiteten, eller så stor del deraf, han anser motsvara ersättningsbeloppet och kanal-afgiften; börande nämnde varuqvantitet, derest inom två månaders förlopp ingen liqvid sker, försäljas på offentlig auktion, hvarom annons bör ibland länets allmänna kungörelser och i rikets officiella tidning, minst 14 dagar före auktionsdagen, intagas. Stannar deremot sjelfva fartyget till säkerhet för liqviden, skall det för skepparens räkning, under kanalverkets vård, qvarhållas i sex månader, hvarefter, om liqvid derförinnan ej skett, detsamma, på enahanda sätt, som för qvarhållet gods här blifvit sagdt, på öppen auktion utbjudes och försäljes. Om vid sådan försäljning något öfverskott uppkommer, skall detsamma under två månader från auktionsdagen af kanalverket hållas skepparen tillhanda, men, om detsamma icke inom nämnde tid blifvit af honom uttaget, derefter i länets ränteri för hans räkning insättas.

text: 4:o. Skulle sådan försnillning, som här ofvan är antydd, upptäckas sedan fartyget passerat kanalen, antingen der lasten lossas eller annorstädes, vare skepparen till samma ansvar förfallen, och skall då den tiodubbla afgiften sålunda fördelas, att angifvaren erhåller nio tiondedelar och kanalverket återstoden. I afseende å godtgörelsen af denna afgift förfares på enahanda sätt, som i ofvan anförda fall; dock så, att om lasten redan skulle vara ur fartyget bortförd, fartyget ensamt ansvarar för afgiften och i sådant ändamål qvarhålles till dess liqviden blifvit uppgjord; och må Kanal-direktionen, för vinnande af noggrannare kontroller å uppgift angående fartygs drägtighet och last, i detta afseende med vederbörande myndighet öfverenskomma om biträde för vinnande af detta ändamål.

text: Kanalverket blifve skeppare och godsägare ansvarigt för den kostnads- och skade-ersättning, som dem lagligen tilldömes, derest deras fartyg eller gods af verkets tjenstemän i oträngdt mål uppehålles.

text: Tredje afdelningen.

text: Om återbäring och afkortning af erlagde afgifter till kanalverket.

text: Den, som betalt för en längre kanalsträcka på en gång, men lossar en del, eller hela sin last, innan han kommer till bestämd ort, och deröfver företer bevis från uppbördsmannen för det distrikt, inom hvilket lossningen skett, erhåller å samma ställe, der liqviden är gjord, återbäring af hvad han öfverbetalt.

text: Den som visar sig, i följd af orätt beräkning, hafva erlagt högre afgifter, än han efter kanaltaxan och detta Reglemente bort betala, återfår skilnaden på samma ställe, der nämnde afgifter blifvit uppburne.

text: All rättighet till de i denna afdelning bestämda återbäringar och afkortningar förfaller dock, då ej derom göres anmälan inom sex månader efter erläggandet af den afgift, å hvilken återbäring eller afkortning sökes.

text: Fjerde afdelningen.

text: Särskilda föreskrifter.

text: På alla uppbördskontor och stationer skall, vid vite af fem riksdaler för vederbörande tjensteman, detta Reglemente, jemte gällande kanalafgifts-taxa och allmänna fridlysnings-stadga, vara å väggen anslaget till allmän kännedom; och skola äfvenledes tryckta exemplar häraf, mot billig betalning, som å exemplaren bör finnas utsatt, vara att tillgå på alla uppbördskontoren.

text: Detta Reglemente skall, i stället för de af Kongl. Maj:t under den 14 Februari 1821 i nåder fastställda regler för farten genom Strömsholms kanal, samt de deruti sedermera gjorda tillägg och ändringar, tjena till efterrättelse från och med seglationstidens början år 1861.


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:title: Kungörelse (1861:29 s.1) angående försäljning till skatte av de Danviks hospital tillhöriga, med ständig städje- och besittningsrätt upplåtna hemman och lägenheter

rdfs:label: Finansdepartementet BA

text: /Författningens text finns bara i tryckt version/


dcterms:title: Kungörelse (1863:83 s.6) angående ändring i föreskrifterna om kronoombuds förordnande att närvara vid vissa allmänna förrättningar

text: Wi Carl, med Guds Nåde, Sweriges, Norriges, Götes och Wendes Konung, göre weterligt: att, enär wid rättegångar, syner och andra förrättningar, som angå till ecklesiastik- eller militiestaten anslagen jord, eller dermed förenade rättigheter och skyldigheter, tillräcklig trygghet för bewakandet af det allmännas rätt bör kunna winnas genom närwaro af endast */k/ ett */-k/ allmänt ombud, Wi, med ändring af stadgandet i 34 punkten af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 om Kronofullmägtigs förordnande för wissa uppgifna fall, äfwensom af de särskilda föreskrifter, som i öfwerensstämmelse dermed hittills warit gällande, funnit godt att, i anledning af gjord framställning, och i enlighet Rikets Ständers uttalade åsigt i ämnet, härmed i nåder stadga, att i allmänhet endast Konsiistorii- eller Regements- fullmägtig bör förordnas att närwara wid rättegångar, syner och förrättningar af ofwannämnda beskaffenhet, der icke, på grund af särskilda förhållanden, äfwen Kronofullmägtigs beordrande kan anses af omständigheterna påkalladt, kommande för så wäl ombudet som den myndighet, hwilken detsamma förordnat, föreskrifterna uti Kongl. Kungörelsen den 16 Maj 1827 att i tillämpliga delar blifwa gällande.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungl. Maj:ts förordning (1864:11 s.101) om nya strafflagens införande och vad i avseende därå iakttagas skall

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: Enligt

text: 14 § lagen (1964:163)

text: om införande av

text: brottsbalken

text: skall

text: 16 § 6 punkten förordningen (1864:11 s. 101)

text: alltjämt äga tillämpning i dess lydelse vid

text: brottsbalkens

text: ikraftträdande.

text: 6 punkten förordningen den 16 febr. 1864 är av följande lydelse:

text: Ingen må självvilligt taga åter det han vidkännes, evad det är från honom stulet, eller han det tappat haver; utan lite befallningshavanden eller domaren därom till: dock må han det återtaga

text: av den, som är lösker man eller misstänkt att vilja rymma, eller där stulet gods å färsk gärning finnes.

text: I punkt 3 övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i vissa delar av strafflagen föreskrivs följande.

text: I stället för vad

text: 16 §

text: punkt 6 förordningen den 16 februari 1864 om nya strafflagens införande och vad i avseende därå iakttagas skall innehåller om rätt att återtaga stulet gods å färsk gärning skall gälla, att varje besittningsförhållande som någon utan rätt rubbat må å färsk gärning återställas av en vars besittning rubbats eller som är i hans ställe.

text: Lag (1942:378).


rpubl:andrar: ändr. 26 §

rpubl:andrar: ändr. 16, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Övergångsbestämmelsen har upphävts genom lag (2003:178).

rpubl:andrar: ändr. 5 § 1 mom.

rpubl:andrar: upph. 33 §, övergångsbest. till 1977:1142; ändr. 5 § 1 mom, 6, 21, 23 §§

dcterms:identifier: SFS 1866:37 s.1 i lydelse enligt SFS 2003:178

dcterms:title: Riddarhusordning (1866:37 s.1)

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: § 1 Sveriges ridderskap och adel utgöres av de grevliga, friherrliga och adliga ätter, som på riddarhuset äro introducerade; dock, vad angår de efter den 6 juni 1809 tillkomna ätter, med den inskränkning som följer av § 37 i den numera upphävda

text: regeringsformen

text: av samma dag. Varje ätt äger efter den vid 1809 års riksdag stadgade nummerföljd säte och stämma på riddarhuset i enlighet med vad här nedan föreskrives.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 2 Har upphört att gälla genom

text: förordning (1977:1142).

text: § 3 Alla de kommendörsätter, vilka tillkommit före den 6 juni 1809, bibehålla det högre säte å riddarhuset de innehade då denna riddarhusordning i sin ursprungliga lydelse trädde i kraft.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 4 Stamfader för en ätt är den, som till samma ätts värdighet först upphöjd blivit, och ätteman var och en, som därav sedermera är lagligen delaktig vorden och som själv ej innehar högre värdighet på riddarhuset.

text: Huvudman är stamfadern och efter honom äldste ättemannen av den ättegren, som i varje led varit äldre än någon av de övriga levande grenarna av ätten.

text: Äldre ätteman är den, som förr, och yngre ätteman den, som senare kan ärva huvudmannarätten. Kungörelse (1917:131).

text: § 5 Mom. 1 En var till myndig ålder kommen adelsman, som är mantalsskriven i riket, är skyldig att varje år, under vilket han taxeras till statlig eller kommunal inkomstskatt erlägga den avgift - riddarhuskapitationsavgift - som för riddarhusets underhåll och därmed sammanhängande ändamål kan varda av ridderskapet och adeln beslutad. Avgiften skall erläggas före årets slut.

text: Lag (2003:178).

text: Mom. 2 Befrielse från erläggande av kapitationsavgift må, då särskilda omständigheter föreligga, medgivas av riddarhusdirektionen.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 6 Ridderskapet och adeln skall sammanträda å riddarhuset till lagtima adelsmöte vart tredje år den tredje lördagen i februari.

text: Skulle ridderskapet och adelns sammanträdande å annan tid, än nu sagt är, av riddarhusdirektionen anses nödvändigt för avgörande av något ärende, som ej tål uppskov, skall urtima adelsmöte äga rum å dag, som av direktionen bestämmes samt i allmänna tidningarna sist trettio dagar före den utsatta dagen kungöres; därvid tillika bör uppgivas det eller de ärenden, som föranlett ridderskapet och adelns sammankallande.

text: Lag (2003:178).

text: § 7 Vid adelsmöte äger huvudman, som sig vid den i §

text: 12 första stycket

text: omförmälda anteckning anmäler, rätt att säte och stämma för ätten intaga och, där huvudman sig icke infinner, ätteman med företräde för den, bland flera, som är huvudmannarätten närmast.

text: Har icke heller ätteman sig anmält, må säte för ätten intagas av den, som därtill blivit befullmäktigad av huvudman eller den hans rätt, på sätt här nedan förordnas, utövar.

text: Under loppet av adelsmöte vare huvudman, ätteman eller fullmäktig, som sig först anmäler, berättigad att säte för ätten intaga, och, där de sig på en gång anmäla, huvudman framför ätteman, äldre ätteman framför yngre samt ätteman framför fullmäktig.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 8 För rättighet att uti adelsmöte deltaga erfordras att hava uppnått 21 års ålder samt vara svensk medborgare och äga hemvist här i riket.

text: Svensk medborgare, som ej här äger hemvist, må dock deltaga i adelsmöte sedan han erlagt kapitationsavgift för de tre närmast föregående åren.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 9 Från utövning av rättighet att i adelsmöte deltaga äro uteslutna:

text: 1:o) den, som är omyndigförklarad;

text: 2:o) den, som häftar för ogulden kapitationsavgift för något av de tre närmast före mötet förflutna åren; och

text: 3:o) den, som enligt § 5 mom. 3 åtnjuter befrielse från erläggande av kapitationsavgift.

text: Säte och stämma må ej heller tillkomma den vars ätteledning från stamfadern ej av riddarhusets genealogiska tabeller tydligen utvisas eller, där dessa befinnas bristfälliga, ej styrkas kan.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 10 Huvudman, som själv är berättigad att säte och stämma å riddarhuset intaga, må kunna därtill annan adelsman för ätten skriftligen befullmäktiga. Är åter huvudman, enligt vad nu sagt är, ej till utgivande av fullmakt behörig, då inträder för tillfället närmaste ätteman, för vilken något av ovannämnda hinder icke möter, i huvudmannens ställe att fullmakt för ätten utfärda.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 11 Bänkarne i Riddarhussalen numereras så, att första bänken blifwer den främsta till höger om ordförandens plats, andra den främsta till wenster, tredje den andra till höger o.s.w. Wid början af hwarje Adelsmöte bestämmas alla lefwande ätters säten å Riddarhuset, så att de främste intaga första bänken, de derefter följande andra o.s.w.

text: § 12 Adelsman, som uti Adelsmöte will taga del och, enligt hwad här ofwan sägs, är dertill berättigad, bör för sådant ändamål sig personligen anmäla wid den anledning, som efter upprop inför Riddarhus-Direktionen skall ega rum å den för mötets början bestämda dag.

text: Prövningen av gjord anmälan tillkommer härvid riddarhusdirektionen. Uppstå skiljaktiga meningar, avgöra de flesta rösterna, men äro för särskilda meningar lika många röster, gäller den, som biträtts av ordföranden vid sammanträdet. Möter för adelsman, som sig sålunda anmält, icke något hinder att säte och stämma på riddarhuset under mötet intaga, varde hans namn och värdighet antecknad uti en för sådant ändamål inrättad uppropslista och honom tillställd en med riddarhusets sigill påtryckt polett med påskrift av ättens nummer och namn, den antecknades förnamn samt nummer på den bänk, varest säte för ätten är anordnat.

text: Under loppet af Adelsmöte må anteckning jemwäl werkställas och polletter utdelas af Riddarhus-Utskottet, hwilket den i nästföregående moment omförmälda pröfning då tillkommer; börande nämnda Utskott för sådant ändamål sammanträda en half timma före början af hwarje Ridderskapet och Adelns sammanträde. Kungörelse (1947:668).

text: § 13 Har ätteman i behörig ordning antecknad blifwit, ege i sådant fall hufwudman rättighet att, på grund af behörig fullmakt, säte för annan ätt intaga. Har hufwudman fullmakt utgifwit, ware han för det Adelsmötet skiljd från rättigheten att deruti taga del, så framt icke fullmäktig aflidit, sin rätt förlorat eller sin pollett till Riddarhus-Utskottet återlemnat.

text: Dör den, som fullmakt utgifwit, eller blifwer han nämnda rättighet förlustig, lemne fullmäktig det säte, han på grund af samma fullmakt innehaft.

text: § 14 Uppwisas wid en och samma anteckning twå eller flera fullmakter för samma ätt, warde alla, ehuru af behörig man utgifne, ogillade. Anmälas sådana fullmakter wid olika anteckningar, gälle den som först uppwisad blifwit.

text: § 15 Den hwilkens anhållan om pollett icke blifwit bewiljad eller som anser sig ega anledning klaga deröfwer, att pollett blifwit obehörigen utlemnad, ware berättigad, om han det äskar, att få förhållandet genom Ordföranden i Riddarhus-Direktionen eller Riddarhus-Utskottet anmäldt wid först inträffande sammanträde hos Ridderskapet och Adeln, på hwars afgörande frågan beror.

text: § 16 Sedan anteckning av deltagare i adelsmötet skett enligt §

text: 12 första stycket

text: , skall adelsmötet förklaras öppnat samt val av ordförande och vice ordförande under mötet förrättas. Därvid föres ordet av den främste närvarande ledamoten av ridderskapet och adeln.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 17 Sedan ordförandeval förrättats, skall ridderskapet och adeln på öppningssammanträdet utse ett utskott om sexton ledamöter, vilket det åligger att meddela yttrande ej mindre över de ärenden, som av ridderskapet och adeln till detsamma överlämnas, än även över den berättelse, som vid varje lagtima adelsmöte skall av riddarhusdirektionen till ridderskapet och adeln avlämnas angående förvaltningen av riddarhus- och adliga jungfrustiftsärendena, riddarhuskassan, adliga kadettskolefonden samt övriga under direktionens styrelse ställda kassor, donationer och legater. Detta utskott skall ock överse och granska direktionens förvaltning, taga kännedom om de berättelser, som avgivits av de utav ridderskapet och adeln utsedda revisorerna angående de av dem förrättade revisioner av de hos direktionen över riddarhusets kassor och fonder förda räkenskaper, samt över allt detta meddela utlåtande, innefattande jämväl förslag till de förändringar, vilka utskottet i något avseende kan finna nödiga, ävensom yttrande, huruvida riddarhusdirektionen sina åligganden rätteligen fullgjort.

text: Detta utskott, som benämnes riddarhusutskottet, äger även att, på sätt i § 12 förmäles, utlämna polletter till dem, som under loppet av adelsmötena anmäla sig till anteckning.

text: Utskottet är beslutfört, om minst åtta ledamöter är närvarande och såvitt möjligt samtliga ledamöter beretts tillfälle att deltaga i utskottets beslut. Som utskottets beslut gäller den mening för vilken mer än hälften av de närvarande rösta eller, vid lika röstetal, den mening som biträdes av ordföranden. Är utskottet icke fulltaligt, skola de som rösta för beslutet dock vara minst sex.

text: Skulle ridderskapet och adeln anse nödigt att för särskild behandling av någon eller några frågor annat utskott tillsätta, må sådant även kunna ske.

text: Utskott väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Intill dess berörda val skett, föres ordet av den främste närvarande ledamoten.

text: Vid utskotts sammanträden skall föras protokoll. Ledamot äger få avvikande mening antecknad till protokollet.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 18 Kallelse till annat ridderskapet och adelns sammanträde än öppningssammanträdet utfärdas av ordföranden. Kallelsen skall anslås i riddarhuset minst en vecka i förväg, med angivande av de ärenden som skola förekomma på sammanträdet.

text: Ridderskapet och adeln kan besluta att sammanträde, vid vilket behandlingen av angivna ärenden av tidsskäl eller annan anledning ej kunnat slutföras på den utsatta dagen, skall fortsätta en senare dag. Meddelande härom skall genast anslås i riddarhuset.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 19 Ordföranden åligger att leda ridderskapet och adelns sammanträden och sålunda att föredraga ärendena, att upptaga, reda och framställa de yttrade meningarna, att göra proposition för besluts fattande och att vidmakthålla ordning vid sammanträdena allt efter vad i denna riddarhusordning är föreskrivet eller kan varda överenskommet och belutat; ej må han kunna utan ståndets samtycke ett sammanträde upplösa.

text: Ordföranden äger ej att uti överläggningarna och besluten deltaga.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 20 Varje ledamot äger att från talarstolen eller från sin plats i riddarhussalen tala och yttra sig i alla de frågor, som under överläggning komma. En var yttrar sig i den ordning, han därtill sig anmält och uppropad bliver. Ingen må tillåta sig personligen förolämpande uttryck; sker det, äger ståndet pröva, huruvida den ledamot, som sålunda sig förgått, må av ordföranden erhålla tjänlig föreställning och varning.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 21 Utom de i § 15 omförmälda frågor, ävensom sådana, vilka angå arbetssättet, må till överläggning och beslut hos ridderskapet och adeln förekomma:

text: vid lagtima adelsmöte:

text: 1:o) frågor, som föranledas av den utav riddarhusdirektionen avgivna berättelse angående förvaltningen av riddarhus- och adliga stiftsärendena ävensom revisorernas berättelser, så ock framställningar, vilka i övrigt må av riddarhusdirektionen göras angående nämnda samt andra därmed sammanhang ägande ärenden;

text: 2:o) riddarhusutskottets eller särskilt tillsatt utskotts utlåtande och förslag enligt vad i § 17 säges; och

text: 3:o) motion, som av någon ledamot väckes angående ej mindre förenämnda ärenden än även frågor, som avse dels förslag till ändring i denna riddarhusordning, dels vad i övrigt till ridderskapet och adelns gemensamma angelägenheter är att hänföra; samt

text: å urtima adelsmöte:

text: allenast det eller de ärenden, som föranlett ridderskapet och adelns sammankallande.

text: Lag (2003:178).

text: § 22 Motion må ej väckas under längre tid än till och med den sjätte dagen efter öppningssammanträdet, så framt den ej av något fattat beslut eller annan under adelsmöte inträffad tilldragelse omedelbarligen föranledes.

text: Motion skall vara skriftligen avfattad; och må i en skrift ej flera mål av olika beskaffenhet sammanföras.

text: Efter öppningssammanträdet väckes motion genom att motionsskriften ingives till riddarhuskansliet.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 23 Frågor, vilka föranledas av riddarhusdirektionens förenämnda berättelse eller i övrigt av direktionen till ridderskapet och adeln hemställas, så ock frågor, vartill revisorernas berättelser giva anledning eller varom motion blivit väckt, må ej till avgörande företagas, innan utskott däröver sig yttrat.

text: Efter öppningssammanträdet äger adelsmötets ordförande att på ridderskapet och adelns vägnar besluta om remiss till utskott. Finnes motion såsom för sent väckt ej föranleda remiss, äger motionären vid nästkommande sammanträde med ridderskapet och adeln påkalla ståndets beslut huruvida remiss skall ske.

text: Lag (2003:178).

text: § 24 När utskott avgivit utlåtande, skall meddelande därom anslås i riddarhuset, med angivande att utlåtandet finnes tillgängligt på riddarhuskansliet. Vad nu sagts gäller även avvikande mening, som antecknats i utskottets protokoll. Ärendet får företagas till avgörande tidigast en vecka efter det anslaget skett.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 25 När ärende till afgörande förekommer, bör Ordföranden, sedan, på framställning af honom, öfwerläggningen förklarats slutad, till Ståndet göra proposition, så affattad, att den kan med ja eller nej beswaras. Ordföranden tillkännagifwer, huru efter hans uppfattning swaret utfallit; och skall derwid bero, derest icke omröstning begäres, hwilken då, efter förut uppgjord och justerad proposition, samt kontraproposition, straxt derefter skall werkställas med tryckta och omärkta, enkla, slutna och hoprullade sedlar; och må proposition ej göras, om det voteras skall, ej eller votering derom tillåtas. Före öppnandet af sedlarne skall uti frågor, som genom enkel röstöfwervigt afgöras, en sedel förseglad afläggas för att, derest rösterna utfalla lika, bestämma beslutet.

text: Likaledes skola alla wal werkställas med enkla och slutna sedlar, fria från all twetydighet i anseende till personernas namn äfwensom från oriktighet i anseende till deras antal. Der twå eller flera erhållit lika många röster, skiljes dem emellan genom lottning.

text: § 26 I frågor, som angå förslag till ändring i denna riddarhusordning eller bestämmande av kapitationsavgiften till högre belopp än det senast beslutade eller ock avse avhändande eller användande av riddarhusets tomt eller därå befintliga byggnader, erfordras för bifall till vad i avseende därå är föreslaget två tredjedelar av de avgivna rösterna.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 27 Under hwarje Adelsmöte skall ett fullständigt diarium öfwer alla wid detsamma förekommande ärenden föras och i Riddarhuskansliet wara att tillgå. För hwarje sammanträde uppgöres en föredragningslista, hwaraf en afskrift bör wara i Riddarhussalen uppsatt, derå alla förändringar i föredragnings-ordningen, hwarom Ståndet må öfwerenskomma, genast skola anmärkas.

text: § 28 Protokollet wid sammanträdena skall i korthet angifwa hwarje föredraget ärendes beskaffenhet och det deraf föranledda beslut samt, der omröstning egt rum, uppgift om, huru många röstat för eller emot. I protokollet må muntliga yttranden icke inflyta, derest icke i någon fråga af större wigt Ridderskapet och Adeln annorlunda beslutar; dock eger ledamot, som wid ett besluts fattande tillhört minoriteten, rätt att få sådant till protokollet antecknadt; äfwensom det står hwarje ledamot öppet att senast wid protokollets justering skriftligen anföra de skäl, på hwilka han sin mening stödjer. Sådana anföranden skola såsom bilagor åtfölja protokollet.

text: Det wid ett sammanträde förda protokoll skall wid början af det nästföljande justeras.

text: § 29 Wid wal och voteringar skall upprop ske efter anteckningslistan. De som till en och samma bänk höra träda inom skranket, när deras bänknummer uppropas; och en hwar framlägge wid upprop af dess namn sin wal- eller voteringssedel på det pappersark, som hålles af Ordföranden eller en ledamot wid bordet. Ordföranden eller den hans ställe företräder anmode sex ledamöter af Ridderskapet och Adeln att jemte honom wid bordet sitta för att wid wal- och voterings-sedlarnes öppnande och granskande biträda samt deröfwer föra protokoll.

text: § 30 Vid varje lagtima adelsmöte utser ridderskapet och adeln efter förslag av riddarhusutskottet en riddarhusdirektion, bestående av ordförande, vice ordförande och ytterligare fem ledamöter, jämte tre suppleanter. Direktionen besörjer och förvaltar riddarhusets angelägenheter enligt utfärdad instruktion, som även innehåller föreskrifter för riddarhusets tjänstemän.

text: Likaledes utser vid varje lagtima adelsmöte ridderskapet och adeln efter förslag av riddarhusutskottet tre revisorer och tre suppleanter för dem att årligen överse och granska de hos direktionen under nästföregående år förda räkenskaper över de under direktionens styrelse ställda kassor och fonder ävensom att förrätta inventering av riddarhusets låne- och säkerhetshandlingar. En av revisorerna och en av suppleanterna skall vara auktoriserad revisor.

text: Slutligen utser vid varje lagtima adelsmöte ridderskapet och adeln efter förslag av riddarhusutskottet för tiden intill nästa lagtima adelsmötes början en valnämnd, bestående av ordförande, en förste och en andre vice ordförande samt ytterligare åtta ledamöter. Nämnden skall enligt närmare bestämmelser förbereda de val som skola äga rum vid adelsmötets början.

text: Förordning (1977:1142).

text: § 31 Har upphävts genom

text: förordning (1977:1142).

text: § 32 Har upphävts genom

text: förordning (1977:1142).

text: § 33 Har upphävts

text: lag (2003:178).


dcterms:title: Kammarkollegiets Kungörelse (1867:9 s.7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge

rdfs:label: Civildepartementet


rpubl:andrar: upph. 25 p

dcterms:title: Kammarkollegiets Kungörelse (1870:10 s.1) angående upprättande av nya jordeböcker

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: /Författningens text finns bara i tryckt version/