text: Denna förordning träder i kraft, såvitt avser bestämmelserna om signalväxlingsföljd i

text: och

text: 44 §§

text: , den 4 september 1999 och i övrigt den 1 juli 1979. Genom förordningen upphävs kungörelsen (

text: ) om vägmärken m.m., kungörelsen (

text: ) angående kryssmärken och säkerhetsanordningar vid plankorsningar mellan järnväg och väg samt kungörelsen (

text: ) om försöksverksamhet rörande trafiksignal för gående. Äldre bestämmelser om signalväxlingsföljd gäller fortfarande till dess

text: och

text: 44 §§

text: har trätt i kraft.

text: Vägverket får föreskriva att vägmärken, signalanläggningar eller vägmarkeringar som har anbringats enligt äldre bestämmelser och som strider mot förordningen, får användas tills vidare eller till den tidpunkt som verket anger. I fråga om sådana märken, anläggningar eller markeringar gäller äldre bestämmelser om verket inte föreskriver annat.

text: Om det i en förordning eller någon annan författning som har beslutats av Kungl. Maj:t eller regeringen finns en hänvisning till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i denna förordning skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen. Detsamma gäller i fråga om särskilda beslut som har meddelats av Kungl. Maj:t eller regeringen.

text: Vägverket får meddela ytterligare övergångsbestämmelser.

text: Förordning (1998:969).

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best.

rpubl:andrar: ändr. 82 §

rpubl:andrar: ändr. 72 §

rpubl:andrar: ändr. 29, 47 §§

rpubl:andrar: ändr. 6, 80 §§

rpubl:andrar: ändr. 89 §, rubr. närmast före 86 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1989.

text: Trafiksäkerhetsverket får föreskriva att vägmärken, anläggningar eller vägmarkeringar som har anbringats enligt äldre föreskrifter får användas tills vidare eller till den tidpunkt som verket anger. Trafiksäkerhetsverket får föreskriva att

text: och

text: 44 §§

text: skall träda i kraft före den 1 januari 1999, för vissa områden om det finns särskilda skäl.

rpubl:andrar: ändr. 77 §

rpubl:andrar: ändr. 45, 46 §§

rpubl:andrar: ändr. 24 §

rpubl:andrar: ändr. 21, 31 §§

rpubl:andrar: ändr. 22 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.- och övergångsbest.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1998.

text: För en moped som tagits upp i typintyg enligt

text: 63 § fordonskungörelsen (1972:595)

text: i dess lydelse före den 1 november 1998 eller godkänts vid mopedbesiktning enligt

text: 54 §§

text: fordonskungörelsen

text: i dess lydelse före den 1 november 1998 och därefter inte ändrats på sådant sätt som anges i

text: 50 §

text: nämnda kungörelse, gäller vad som sägs om moped klass II.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1999.

text: Vägverket får föreskriva att vägmärken eller vägmarkeringar som har anbringats enligt de äldre bestämmelserna får användas tills vidare, dock längst till utgången av år 2005. I fråga om sådana märken eller markeringar gäller de äldre bestämmelserna om inte verket föreskriver annat.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2000.

text: Vägmärken som har anbringats enligt de äldre bestämmelserna får användas till utgången av år 2006. I fråga om sådana märken gäller de äldre bestämmelserna.

rpubl:andrar: ändr. 21, 25 §§; ny 67 a §

rpubl:andrar: ändr. 21, 22 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 §; ny 10 a §

rpubl:andrar: ändr. 25, 26 §§

rpubl:andrar: ändr. 64 §

rpubl:andrar: ändr. 24, 25 §§

rpubl:andrar: ändr. 24, 28 §§

rpubl:andrar: ändr. 21, 25 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1978:1001 i lydelse enligt SFS 2006:316

dcterms:title: Vägmärkesförordning (1978:1001)

rdfs:comment: Inga symboler eller vägmärken med här.

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning gäller anvisningar för trafik på väg och i terräng genom

text: vägmärken,

text: trafiksignaler,

text: vägmarkeringar,

text: säkerhetsanordningar vid järnvägs- eller spårvägskorsningar,

text: tecken av polisman,

text: andra trafikanvisningar.

text: De beteckningar som används i denna förordning har samma betydelse som i lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner och förordningen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner. Med linjetrafik avses i denna förordning detsamma som i

text: yrkestrafiklagen (1998:490)

text: Förordning (2001:1005).

text: Bestämmelser för väg

text: Vägmärken

text: Allmänna bestämmelser

text: Vägmärken delas in i varningsmärken, förbudsmärken, påbudsmärken och upplysningsmärken. Upplysningsmärken delas in i anvisningsmärken och lokaliseringsmärken.

text: Under ett vägmärke kan anbringas en eller flera tilläggstavlor med kompletterande anvisningar.

text: Förordning (1999:720).

text: Vägmärken och tilläggstavlor har den utformning, färgsättning och innebörd som framgår av

text: och

text: 32 §§

text: Förordning (1988:1601).

text: Varningsmärken anger förhållanden som kan medföra fara för vägtrafikanterna. Märke 1.1.23 anger även väjningsplikt.

text: Förbudsmärken, påbudsmärken och anvisningsmärken utmärker förbud och påbud som följer av

text: trafikförordningen (1998:1276)

text: eller av föreskrifter eller förbud som har meddelats med stöd av den förordningen, av förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med varierande högsta tillåtna hastighet, av lagen (

text: ) om kontrollavgift vid olovlig parkering eller av

text: 41 § väglagen (1971:948)

text: , om inte annat anges i 21, 22 eller

text: 24 §

text: Lokaliseringsmärken visar vägen eller ger andra upplysningar av betydelse för vägtrafikanterna.

text: Förordning (2003:256).

text: När vägmärken används för att tillkännage förbud eller villkor som avses i lagen (

text: ) om kontrollavgift vid olovlig parkering skall det av en tilläggstavla framgå vem som har upplåtit eller förbjudit parkeringen.

text: Förordning (1999:720).

text: Vägmärken och tilläggstavlor sätts upp så att de blir väl synliga.

text: Vägmärken är vända mot färdriktningen. Märken för påbjuden körriktning, enkelriktad trafik, parkering och vägvisning kan dock sättas upp så att de är i huvudsak parallella med vägens längdriktning.

text: Tilläggstavlan är vänd åt samma håll som det vägmärke den anbringats under. En tilläggstavla med vågrät pil kan dock sättas upp så att den är i huvudsak parallell med vägens längdriktning.

text: Vägmärken och tilläggstavlor skall vara utförda så att de reflekterar ljus. Detta gäller dock inte om de är belysta inifrån eller om det finns särskilda skäl för att de inte skall vara reflekterande.

text: Varningsmärken och förbudsmärken sätts upp vid högra kanten av vägen eller körbanan, om inte annat följer av 10 eller

text: 21 §

text: . Detta gäller även påbudsmärken, om inte föreskrifterna i

text: 22 §

text: eller särskilda förhållanden motiverar en annan placering.

text: Dessa märken kan dessutom sättas upp på vänster sida, på mittremsa eller refug eller ovanför körbanan. Om det finns särskilda skäl behöver märket i sådana fall inte sättas upp vid höger sida.

text: Märken som anger plats där hastighetsbegränsning eller omkörningsförbud börjar sätts upp vid båda kanterna av vägen eller körbanan. Märken för hastighetsbegränsning behöver dock inte sättas upp på vänster sida om det kan underlåtas utan fara för trafiksäkerheten.

text: Märken som anger slut på omkörningsförbud behöver inte sättas upp vid vänstra kanten av vägen eller körbanan. Andra märken som anger slut på förbud och som anbringas på baksidan av förbudsmärken för motsatt färdriktning behöver inte sättas upp vid högra kanten av vägen eller körbanan.

beteckning: 10 a §

text: Trots bestämmelserna i

text: och

text: 10 §§

text: får märken för hastighetsbegränsning sättas upp enbart över vägen på en sådan väg eller vägsträcka som avses i

text: 2 § förordningen (2002:713)

text: om försöksverksamhet med varierande högsta tillåtna hastighet och som har flera körfält för trafik i samma riktning. Ett sådant märke anger att hastighetsbegränsningen gäller det körfält som det placerats över samt i förekommande fall vägrenen intill körfältet.

text: Förordning (2003:256).

text: Varningsmärken

text: Utanför tättbebyggt område sätts ett varningsmärke upp 150--250 meter före den plats där faran kan finnas, om förhållandena inte motiverar en annan placering. Sätts märket upp på annat avstånd skall avståndet anges på en tilläggstavla. Uppgår avståndet till 500 meter eller mera skall märket upprepas.

text: Inom tättbebyggt område sätts ett varningsmärke upp strax före den plats där faran kan finnas.

text: Första och andra styckena gäller inte märke 1.1.23, 1.1.32.2, 1.1.32.3 och 1.1.34.

text: Gäller varningen en längre vägsträcka, anges sträckans längd på tilläggstavla 1.11.1. Om det finns särskilda skäl, kan märket upprepas på lämpliga avstånd.

text: Ett varningsmärke kan sättas upp för att ange fara på korsande eller anslutande väg. Ett sådant varningsmärke förses med tilläggstavla 1.11.18.

text: Ett varningsmärke som avser endast tillfällig fara eller fara under en viss del av året tas bort eller täcks över när faran inte föreligger.

text: Varningsmärken är följande.

text: Förordning (1988:1601).

text: ________________________________________________________________________ Märke Närmare föreskrifter ________________________________________________________________________ 1.1.1 Symbolen anpassas efter Farliga kurvor förhållandena på platsen.

cells: 1.1.1.3 Flera kurvor, den första till höger

cells: Avser varningen en vägsträcka med mer än två farliga kurvor skall vägsträckans längd anges med tilläggstavla 1.11.1.1.

cells: Symbolen anpassas efter Brant förhållandena på platsen.

cells: Symbolen anpassas efter förhållandena på platsen.

cells: Märket används i allmänhet inte för att ange risk för halka på grund av snö eller is.

cells: Symbolen anpassas efter förhållandena på platsen. 1.1.13.1

cells: Märket anger att den allmänna väjningsplikten mot fordon som kommer från höger gäller i korsningen. Märket används inte när cirkulationstrafik är påbjuden eller när ett annat märke anger att trafiken regleras på särskilt sätt.

cells: 1.1.22 Vägkorsning där förare av fordon på anslutande väg har väjningsplikt

cells: Märket anger vägkorsning där förare på anslutande väg har väjningsplikt eller stoppplikt.

cells: Vid huvudled sätts märket upp endast om korsningen är komplicerad, svåröverskådlig eller på annat sätt farlig. I annan korsning sätts märket upp om väjningsplikt eller stopplikt föreskrivits för korsande väg. Märket behöver dock inte sättas upp om det är onödigt med hänsyn till att det ändå tydligt framgår att väjningsplikt eller stopplikt gäller för den korsande vägen såsom i en vägkorsning där stopplikt gäller i samtliga tillfarter.

cells: Symbolen på märket anpassas till förhållandena på platsen.

cells: 1.1.22.1 har upphävts genom förordning (1999:720).

cells: Märket anger korsning med huvudled eller annan korsning eller plats där föraren har väjningsplikt mot fordon. Märket behöver inte sättas upp om det av omständigheterna tydligt framgår för förare på de korsande vägarna vem som har väjningsplikt. I fall som avses i

text: 3 kap. 21 § andra stycket trafikförordningen (1998:1276)

cells: behöver märket sättas upp endast om det finns särskilda skäl till det.

cells: Märket skall sättas upp så nära som möjligt den punkt som inte bör passeras när väjningsplikten skall iakttas.

cells: Märket används med tilläggstavla 1.11.2.2 som förberedande upplysning om märke 1.2.50.

cells: Sätts upp före en hel- eller halvbomsanläggning som har anbringats enligt

text: 59 §§

cells: vid korsning utom tättbebyggt område och, om det behövs, även före sådan anordning inom tättbebyggt område.

cells: Under märket sätts avståndsmärke upp, se under 1.1.32.

cells: Sätts upp före sådan korsning mellan järnväg och allmän väg som saknar hel- eller halvbomsanläggning. Vid korsning av detta slag mellan järnväg och enskild väg sätts märket upp om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten.

text: 60 §

cells: används inte märke 1.1.31 utan märke 1.1.54. Detsamma gäller när skyldighet inte föreligger att sätta upp och underhålla säkerhetsanordningar eller kryssmärken vid hamnspår, industrispår eller därmed jämförligt spår.

cells: Sätts upp utom tättbebyggt område före järnvägskorsning som har utmärkts med märke 1.1.30 eller 1.1.31. Sätts upp inom tättbebyggt område om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten. Märke 1.1.32.1 sätts upp under märke 1.1.30 eller 1.1.31. Märke 1.1.32.2 sätts upp där två tredjedelar av avståndet till korsningen återstår och märke 1.1.32.3 där en tredjedel återstår. På märken som sätts upp på vänster sida av vägen eller körbanan lutar strecken ned åt höger.

cells: Sätts upp före sådan korsning med spårväg som ligger utom tättbebyggt område och, om det behövs av särskilda skäl, före sådan korsning inom tättbebyggt område.

cells: Sätts upp före en plankorsning. Om det inte krävs med hänsyntill trafiksäkerheten behöver märket inte sättas upp vid plankorsning med enskild väg. Märket kan även sättas upp vid en korsning i plan mellan väg och järnväg som inte är anlagd på särskild banvall och vid en korsning i plan mellan väg eller led som inte allmänt används för trafik och järnväg eller spårväg. Finns det en anläggning med flerfärgssignaler vid korsningen behöver märket inte sättas upp.

cells: Märket anger att vägtrafikant närmar sig övergångsställe för gående.

cells: Märket sätts upp före plats på väg där barn ofta vistas, såsom vid skola, lekplats eller liknande.

cells: Märket används vid viltstråk. Symbolen utgörs av bild av älg eller hjortdjur. Märket kan även användas där tamdjur förekommer på vägen. I sådana fall utgörs symbolen på märket av bild av tamdjur.

cells: 1.1.44 Cyklister och mopedförare på körbanan

cells: Märket anger att cyklister och mopedförare kan väntas köra in på eller korsa körbanan.

cells: Märket används för att ange fara för vilken särskilt märke inte finns. Farans art anges på tilläggstavla. Om användning vid järnvägskorsning, se under 1.1.31.

text: Förordning (1999:720).

text: 1.1.1.1 Högerkurva

text: Förbudsmärken och påbudsmärken anger, om inte något annat följer av 21 eller

text: 22 §

text: eller framgår av förhållandena på platsen, att förbudet eller påbudet börjar där märkena satts upp och gäller till nästa vägkorsning.

text: Gäller förbud eller påbud som anges med ett vägmärke även efter vägkorsning, upprepas märket efter korsningen. Gäller förbudet eller påbudet en längre vägsträcka, upprepas märket dessutom på lämpliga avstånd.

text: Om undantag från

text: första stycket

text: finns bestämmelser i

text: 21 §

text: Begränsning av förbud eller påbud som ges till känna genom ett vägmärke anges på en tilläggstavla.

text: För vissa fall ges närmare bestämmelser i

text: 21 §

text: Förordning (1988:1601).

text: Påbudsmärken som innebär att ett visst slags trafik är påbjuden innebär även förbud mot annan trafik, om inte annat är föreskrivet.

text: Ett förbudsmärke med en tilläggstavla som anger avståndet till den plats där förbudet gäller eller börjar att gälla får användas endast för att ge förberedande upplysning om förbud mot fordonstrafik eller om begränsning av fordons eller fordonstågs bredd, höjd, längd, vikt eller axel- eller boggitryck längre fram i färdriktningen eller om stopp för tullkontroll.

text: Påbudsmärken med tilläggstavlor för avstånd får inte användas.

text: Förbudsmärken eller påbudsmärken kan sättas upp för att ange förbud eller påbud på korsande eller anslutande väg. Sådana märken förses med tilläggstavla 1.11.18.

text: Förordning (1980:157).

text: Förbudsmärken är följande.

cells: Märket anger förbud mot fordonstrafik i båda riktningarna, dock inte trafik som avses i

text: 1 kap. 4 § andra stycket trafikförordningen (1998:1276)

cells: Avser förbudet även sådan trafikant som avses i

text: 1 kap. 4 § andra stycket trafikförordningen

cells: Avser förbudet även den som leder cykel eller moped, eller annan trafikant som avses i

cells: 1.2.3 Förbud mot trafik med motordrivet fordon

cells: Märket anger förbud mot trafik med andra motordrivna fordon än moped klass II.

cells: Avser förbudet även moped klass II anges detta på en tilläggstavla.

cells: 1.2.4 Förbud mot trafik med motordrivet fordon som har flera hjul än två

cells: Förbudet gäller även motorcykel eller moped med tillkopplad sidvagn.

cells: 1.2.5 Förbud mot trafik med motorcykel och moped klass I

cells: 1.2.6 Förbud mot trafik med motordrivet fordon med tillkopplad släpvagn

cells: Förbudet gäller inte fordon med tillkopplad påhängsvagn eller enaxlig släpvagn.

cells: Avser förbudet endast fordonståg med släpvagn vars totalvikt överstiger visst tontal anges detta på tilläggstavla 1.11.4.

cells: Avser förbudet endast lastbil vars totalvikt överstiger visst tontal anges detta på tilläggstavla 1.11.4.

cells: 1.2.8 Förbud mot trafik med traktor och motorredskap

cells: Gäller undantag från förbudet för ett visst slag eller en viss typ av fordon anges detta på tilläggstavla.

cells: 1.2.10 Förbud mot cykel- och mopedtrafik

cells: Avser förbudet även ledande av cykel eller moped anges detta på tilläggstavla. Gäller förbudet inte trafik med mopeder eller viss klass av mopeder anges detta på tilläggstavla.

cells: Avser förbudet även ledande av moped anges detta på tilläggstavla. Gäller förbudet inte viss klass av mopeder anges detta på tilläggstavla.

cells: 1.2.16 Förbud mot trafik med terrängmotorfordon och terrängsläp

cells: Gäller förbudet inte terrängvagn anges detta på tilläggstavla.

cells: Märket används när den fria höjden i en vägport eller på liknande platser är lägre än 4,5 meter. Det får sättas upp även på vägporten. Är den fria höjden olika i skilda körfält får märket sättas upp över varje körfält. I sådana fall anges på det till höger om vägen uppsatta märket den lägsta fria höjden och på en tilläggstavla att den fria höjden är högre i visst körfält. Mätplatser får utmärkas särskilt. Det behövs inte någon lokal trafikföreskrift för att märket skall få användas.

cells: Korsning med elektrifierad järnväg kan anges med tilläggstavla 1.11.17.4.

cells: 1.2.34 Minsta avstånd mellan motordrivna fordon

cells: 1.2.35 Begränsad längd på fordon eller fordonståg

cells: 1.2.36 Begränsad bruttovikt på fordon eller fordonståg eller bärighetsklass för väg

cells: Märket anger förbud mot trafik med fordon eller fordonståg över viss bruttovikt. Märket anger också bärighetsklass för väg.

cells: Den högsta bruttovikten eller bärighetsklassen anges på märket. Bärighetsklass anges genom förkortningen BK samt den siffra som anger bärighetsklassen.

cells: Märket anger ett förbud att parkera på den sida av vägen där märket är uppsatt. Förbudet börjar att gälla där märket satts upp och gäller enligt vad som angetts på en tilläggstavla, till den plats där annan bestämmelse om stannande eller parkering märkts ut eller i annat fall till nästa vägkorsning. Gäller sådan annan bestämmelse på en kortare sträcka gäller dock förbudet på nytt efter sträckans slut utan att märket sätts upp igen. Förbudet gäller också på nytt utan att märket sätts upp igen i det fall en parkeringsplats anordnats vid sidan av körbanan. Gäller förbudet från den punkt där förbudet enligt

text: 3 kap. 53 § 2 trafikförordningen (1998:1276)

cells: upphör att gälla, och kan märket på grund av vägkorsningens utformning eller av annat skäl inte sättas upp i denna punkt, sätts märket upp så nära denna punkt som möjligt och förses med tilläggstavla 1.11.7.1.

cells: Gäller olika bestämmelser om stannande och parkering för samma vägsträcka bör normalt den mest restriktiva föreskriften utmärkas med vägmärke och andra föreskrifter med tilläggstavla 1.11.6 eller 1.11.14.

cells: Märket anger inte rätt att stanna där det är förbjudet att stanna eller parkera enligt

text: trafikförordningen

cells: om inte detta tydligt framgår av märkets placering eller anges på en tilläggstavla.

cells: Förbud att parkera på dagar med udda datum på den sida av vägen där adressnumren är udda och på dagar med jämnt datum på den sida som har jämna adressnummer anges genom en tilläggstavla med texten "Datumparkering" till märket.

cells: 1.2.41 Förbud att stanna och parkera fordon

cells: Märket anger förbud att stanna och parkera på den sida av vägen där märket är uppsatt.

cells: De närmare föreskrifterna till märke 1.2.40 andra och tredje styckena gäller även i fråga om detta märke.

cells: 1.2.50 Stopp vid vägkorsning eller järnvägskorsning

cells: Märket anger stopplikt för förare vid korsande väg, led eller spårområde.

cells: Används märket i en vägkorsning med stopplikt i alla tillfarter anges detta med tillläggstavla 1.11.22.

cells: Förberedande upplysning om stopplikt ges med märke 1.1.23 och tilläggstavla 1.11.2.2.

cells: Märket kan användas även i korsning med spårväg.

cells: Märket sätts upp så nära den punkt där fordon skall stannas som möjligt.

cells: Det behövs inte någon lokal trafikföreskrift för att märket skall få användas.

cells: Texten avfattas på språk som är lämpligt med hänsyn till gränsförhållandena.

cells: Märket anger skyldighet att stanna av anledning som framgår av text under det vågräta strecket.

cells: Märket gäller endast vid rött ljus och den trafik signalen avser.

cells: 1.2.60 Skyldighet att lämna företräde för mötande fordon

cells: Märket används på en vägsträcka som är så smal att möte inte lämpligen kan ske. Det anger förbud att föra in ett fordon på vägsträckan, om ett mötande fordon närmar sig och sträckan inte kan passeras utan att det mötande fordonet måste stannas. Märket används dock inte om trafiken regleras genom trafiksignal. Det får sättas upp endast vid ett sådant vägavsnitt som även under mörker kan överblickas i hela sin längd från ändpunkterna. Om det inte är onödigt, skall märke 1.4.21 sättas upp vid den andra ändan av vägsträckan, vänt åt motsatt håll.

cells: Märket sätts upp vid vägkorsningar eller utfarter från eller infarter till parkeringsplatser, fastigheter, bensinstationer eller andra liknande områden i anslutning till vägen. Det gäller endast i korsningen eller anslutningen, om det inte på en tilläggstavla anges att förbudet gäller en viss sträcka.

cells: 1.2.62 Förbud mot vändning på väg (U--sväng

cells: Ett märke som satts upp omedelbart före en vägkorsning eller en korsning mellan väg och cykelled anger att vändning inte får ske i den korsningen. I annat fall anger märket att förbudet gäller till nästa vägkorsning, om det inte anges något annat på en tilläggstavla.

cells: Märket anger förbud att köra om andra motordrivna fordon än sådana tvåhjuliga mopeder eller motorcyklar som saknar sidvagn. Förbudet gäller till den plats där märke 1.2.70.2 satts upp.

text: ______________________________________________________________________ Märke Närmare föreskrifter ______________________________________________________________________

cells: Märket anger att hastigheten inte får överstiga den som anges på märket.

cells: Den högsta tillåtna hastigheten anges på märket. Begränsningen gäller till den plats där ett märke med annan hastighetsbegränsning, märke 1.4.1 eller märke 1.4.14 satts upp. Märket behöver inte upprepas efter en vägkorsning om samma högsta tillåtna hastighet gäller på korsande väg.

cells: 1.2.66 Förbud mot fordon lastade med farligt gods

cells: Märket anger förbud mot trafik med fordon som omfattas av bestämmelserna om transport av farligt gods enligt lagen (

cells: Tavlan anger att en zon börjar. Med zontavla kan anges förbud som avses med märke 1.2.1, 1.2.3, 1.2.4, 1.2.5, 1.2.6, 1.2.7, 1.2.8, 1.2.10, 1.2.11, 1.2.12, 1.2.14, 1.2.15, 1.2.16, 1.2.31, 1.2.32, 1.2.33, 1.2.35, 1.2.36, 1.2.37, 1.2.40 eller 1.2.41. Med zontavla kan också anges att parkering är tillåten viss begränsad tid. Förbud anges genom att förbudsmärket infogas i zontavlan. Parkeringstillåtelse anges genom att märke 1.4.3l infogas i zontavlan. Tidsbegränsningen anges på en tilläggstavla, som infogas i zontavlan. Begränsningar i förbudets eller parkeringstillåtelsens giltighet anges på tilläggstavla till zontavlan. Ovan i denna paragraf angivna bestämmelser och bestämmelserna i

text: 24 §

cells: om märke 1.4.31 gäller i tillämpliga delar.

cells: Inom en zon med förbud mot parkering eller stannande eller med tillåten parkering viss begränsad tid kan avvikelser från förbudet eller tillåtelsen enligt zonmärket göras för vissa kortare vägsträckor. Avvikelsen och dess utsträckning anges med märke 1.2.40, 1.2.41, eller 1.4.31 enligt bestämmelserna för respektive märke. En avvikelse kan även anges med ett zonmärke av annan innebörd som avser kortare vägsträcka. Anges längden av vägsträckan som avvikelsen avser på vägmärket eller på en tilläggstavla eller anges platsen där avvikelsen upphör genom vägmärke, gäller zonregleringen åter utan att märket sätts upp igen.

cells: Med de undantag som följer av föregående stycke gäller ett zonmärke till den plats där ett slutmärke med motsvarande symbol satts upp.

cells: Det i tavlan infogade märket skall motsvara det märke som anger var zonen börjar.

cells: 1.3.7 1.2.78.1 Slut på zon med förbud att parkera fordon

text: Förordning (2006:316).

text: 1.2.64 Omkörning med lastbil förbjuden Märket anger förbud att med en lastbil vars totalvikt överstiger 3,5 ton köra om andra motordrivna fordon än sådana tvåhjuliga mopeder eller motorcyklar som saknar sidvagn. Förbudet gäller till den plats där märke 1.2.70.3 satts upp. Inträder förbudet vid en annan totalvikt, högre än 3,5 ton, anges detta på tilläggstavla 1.11.4.

text: Påbudsmärken är följande.

cells: Märkena anger att ett fordon får föras endast i pilens riktning eller, där två pilar finns, i endera pilens riktning.

cells: Behöver inte sättas upp vid högra kanten av vägen eller körbanan.

cells: Märkena anger påbjuden körbana eller påbjudet körfält. Märkena sätts inte upp på högra kanten av körbanan, om det inte finns särskilda skäl till detta. Det behövs inte någon lokal trafikföreskrift för att märkena skall få användas.

cells: Märket anger att ett fordon får föras förbi märket endast på höger sida.

cells: Märket anger att ett fordon får föras förbi märket endast på vänster sida.

cells: Märket anger att ett fordon får föras förbi märket antingen till höger eller vänster.

cells: Märket anger cirkulationsplats. Märket får endast användas tillsammans med märke 1.1.23 eller 1.2.50.

cells: 1.3.6 Påbjuden bana för gående, cyklister och mopedister

cells: Märkena anger banor som är avsedda för gång- eller cykeltrafik eller för trafik med moped klass II. Det behövs inte någon lokal trafikföreskrift för att märkena skall få användas.

cells: Märket anger en bana som är avsedd för trafik med cykel och moped klass II.

cells: 1.3.6.3 Påbjuden gång-, cykel- och mopedbana (gemensam bana)

cells: Märket anger en bana som är avsedd för gångtrafik samt trafik med cykel och moped klass II.

cells: 1.3.6.4 Påbjuden gångbana och cykel- och mopedbana

cells: Märket anger en bana som är avsedd för gångtrafik och en bana som är avsedd för trafik med cykel och moped klass II. Banorna är åtskilda med vägmarkering, skiljeremsa eller liknande.

cells: Märket anpassas efter förhållandena på platsen.

cells: Märket anger inte förbud mot gångtrafik.

cells: 1.3.8 Påbjuden led för terrängmotorfordon och terrängsläp

cells: Gäller påbudet inte terrängvagn eller terrängsläp anges detta på en tilläggstavla.

cells: Märket anger inte förbud mot gångtrafik och skidåkning.

cells: 1.3.11 Början på körfält för fordon i linjetrafik m. fl.

cells: Märket anger att körfältet får trafikeras med fordon i linjetrafik, mopeder och cyklar. Det anger också att fordon som inte får trafikera körfältet inte heller får stannas eller vara parkerade där och att fordon som får trafikera körfältet inte får vara parkerade där. Är körfältet upplåtet även för annan trafik anges detta, om det behövs, med tilläggstavla. Finns det på vägen även körfält för annan trafik, avgränsas det reserverade fältet med vägmarkering 4.1.7. Om det behövs kan märket kombineras med andra anvisningar.

cells: 1.3.70 Slut på körfält för fordon i linjetrafik m. fl.

cells: Märket behöver inte sättas upp om det ändå klart framgår att körfältet upphör. Märket kan kompletteras i enlighet med 1.3.11.

text: Förordning (2002:930).

text: ________________________________________________________________________ Märke Närmare föreskrifter _______________________________________________________________________

text: 23 § har upphävts genom förordning (1999:720).

text: Anvisningsmärken är följande.

cells: Där motorvägen börjar sätts märket upp på båda sidor av den högra körbanan i färdriktningen. Vid påfartsväg behöver märket inte sättas upp på vänster sida.

cells: Märket får användas till förberedande upplysning om att motorväg börjar. Avståndet till motorvägen anges då på en tilläggstavla.

cells: Märket anger att motorväg upphör. Övergår motorvägen i en motortrafikled används dock i stället märke 1.4.3. Till förberedande upplysning används märke 1.4.2 eller 1.4.3 med en tilläggstavla som anger avståndet.

cells: Vid motorvägens slut sätts märket upp på båda sidor om den högra körbanan i färdriktningen. Vid slutet av en särskilt anordnad avfartsväg behöver märket inte sättas upp på båda sidor av vägen.

cells: Märket anger att motortrafikled börjar. Märket får även användas till förberedande upplysning med en tilläggstavla som anger avståndet.

cells: Där motortrafikleden börjar sätts märket upp på båda sidor om körbanan. Vid början av särskild påfartsväg behöver märket inte sättas upp på båda sidor av vägen.

cells: Märket anger att motortrafikled upphör. Övergår motortrafikleden i en motorväg används dock i stället märke 1.4.1. Till förberedande upplysning används märke 1.4.1 eller 1.4.4 med en tilläggstavla som anger avståndet.

cells: Där motortrafikleden slutar sätts märket upp på båda sidor om körbanan. Vid slutet av en särskilt anordnad avfartsväg behöver märket inte sättas upp på båda sidor av vägen.

cells: Märket anger att vägen är huvudled. Det sätts upp vid huvudledens början och upprepas efter varje korsning med en annan väg, om det inte av omständigheterna framgår att huvudleden fortsätter efter korsningen. Vid korsning med ägoväg behöver märket sättas upp endast om särskilda skäl motiverar det.

cells: Märket kan upprepas före eller i en korsning. Att märket skall sättas upp i vissa fall följer av

text: 15 § 1.

text: 21 § 1.

cells: Märket anger att huvudled upphör. Märket sätts upp vid huvudledens slut. Till förberedande upplysning sätts märket upp med en tilläggstavla som anger avståndet.

cells: Märket anger att sådana åtgärder vidtagits för att begränsa hastigheten så att det inte är lämpligt att hålla en högre färdhastighet än 30 km i timmen.

cells: Märket anger att gårdsgata börjar. Det sätts upp vid gårdsgatans början och kan upprepas vid behov.

cells: Märket anger att gårdsgata upphör. Det sätts upp vid gårdsgatans slut.

cells: Förbud att föra fordon som får föras på gågata enligt

text: 8 kap. 1 § andra stycket trafikförordningen (1998:1276)

cells: Märket anger att tättbebyggt område börjar.

cells: Sätts ett förbudsmärke upp tillsammans med märket anger det att förbudet gäller hela området om inte annat anges för en viss väg eller vägsträcka.

cells: Märket anger att tättbebyggt område upphör.

cells: Märket anger att sådana förhållanden föreligger att det inte är lämpligt att färdas med högre hastighet än den som anges på märket.

cells: Angivelsen på märket anpassas efter förhållandena på platsen.

cells: 1.4.17 Rekommenderad högsta hastighet upphör

cells: Märket anger att sådana förhållanden som legat till grund för rekommendation av högsta hastighet inte längre föreligger.

cells: Märket anger att avgift eller särskild skatt skall betalas vid passage av viss plats eller för färd på en väg eller inom ett område. Märket sätts upp där skyldigheten att betala avgift eller skatt inträder.

cells: Förberedande upplysning om skyldighet att betala avgift eller särskild skatt får ges med märket tillsammans med en tilläggstavla som anger avståndet till den plats där skyldigheten inträder eller med en tilläggstavla med en pil som anger att skyldigheten gäller på en anslutande väg. Förberedande upplysning får också ges genom att märket infogas i lokaliseringsmärke för vägvisning.

cells: 1.4.21 Skyldighet för mötande fordon att lämna företräde

cells: Märket används på vägsträckor som är så smala att möte inte lämpligen kan ske och anger att för mötande fordon gäller förbud enligt

text: 21 § 1.

cells: 2.60. I övrigt gäller föreskrifterna under märke 1.2.60.

cells: Märket används även till förberedande upplysning. Det sätts då upp på lämplig plats före en korsning med återvändsväg och visar även korsningen.

cells: Är övergångsstället inte beläget vid vägkorsning, skall märket sättas upp på båda sidor om körbanan. Finns refug, kan märket sättas upp på den, om det är lämpligt.

cells: Märket skall vara riktat åt båda hållen, om det inte finns särskilda skäl till annat.

cells: På ödebygdsvägar eller andra vägar av enklare slag kan andra utmärkningar användas.

cells: Under vardagar utom dagar före sön- och helgdagar gäller tillåtelsen dock för parkering under högst 24 timmar i följd.

cells: Märket anger inte rätt att parkera där det enligt

text: trafikförordningen (1998:1276)

cells: är förbjudet att stanna och parkera, om inte detta tydligt framgår av märkets placering eller anges på en tilläggstavla.

cells: Används märket vid en särskilt anordnad parkeringsplats gällerdet hela parkeringsplatsen. Är märket uppsatt vid en väg, är parkering tillåten på den sida av vägen där märket är uppsatt. Märket anger i sådana fall att tillåtelsen börjar där märket satts upp och gäller enligt vad som angetts på en tilläggstavla, till den plats där annan bestämmelse om stannande eller parkering märkts ut eller i annat fall till nästa vägkorsning. Gäller sådan annan bestämmelse på en kortare sträcka gäller dock anvisningen på nytt efter sträckans slut utan att märket upprepas. Har en uppställningsplats på en parkeringsplats eller en vägsträcka som märkts ut med märke 1.4.31 angetts med vägmarkering 4.3.5 eller på något annat tydligt sätt, är det tillåtet att parkera endast på markerad plats.

cells: Om det på en tilläggstavla anges visst fordonsslag eller viss trafikantgrupp innebär detta att det är tillåtet att parkera endast för det angivna fordonsslaget eller den angivna trafikantgruppen. Märket anger då också att fordon som inte får parkeras inte heller får stannas annat än för på- eller avstigning.

cells: De närmare föreskrifterna till märke 1.2.

text: 40 tredje stycket

cells: Om det vid en uppställningsplats finns en stolpe med parkeringsmätare, hänvisning till biljettautomat eller liknande får märket jämte tilläggstavlor sättas upp i miniatyr på stolpen eller mätaren.

cells: Används tilläggstavla 1.11.12 skall fordonen ställas upp i enlighet med anvisningen på tavlan.

cells: Märket anger parkeringsplats som anordnats särskilt för parkering i anslutning till kollektivtrafik. Det används för vägvisning till sådan plats.

cells: Symbolen på märket skall ange vilken typ av kollektivtrafik som är tillgänglig. Vägverket får föreskriva vilka symboler som får användas.

cells: Märket får infogas i lokaliseringsmärke för vägvisning.

cells: Märket anger den i färdriktningen räknat bortre gränsen för uppställningsplats för taxibilar.

cells: Märket anger att automatisk övervakning med kamera eller motsvarande sker på en plats eller vägsträcka för övervakning av trafiken, beskattning eller avgiftsbeläggning. Märket anger vidare att registrering av personuppgifter kan ske enligt

text: personuppgiftslagen (1998:204)

cells: ) om vägtrafikregister eller annan registerlag. Gäller anvisningen en längre vägsträcka, anges sträckans längd på tilläggstavla 1.11.1. Märket upprepas på lämpliga avstånd.

cells: 1.4.40 Anvisning om föreskriven färdväg för cyklister och mopedförare

cells: Märkena anger färdväg för cyklister och förare av mopedklass II och används tillsammans med någon av markeringarna 4.1.2, 4.1.8, 4.2.4 eller 4.3.8. Märkena utformas efter förhållandena på platsen.

cells: Märket anger att cyklister och förare av moped klass II skall färdas på det sätt som anges i

text: 3 kap. 28 § trafikförordningen (1998:1276)

cells: Märket anger en tunnel. Märket skall användas för att märka ut tunnlar som är längre än 500 meter. Märket får användas även för att märka ut tunnlar som är kortare än 500 meter.

cells: Tunnelns längd skall anges på den nedre delen av märket.

cells: I tunnlar som är längre än tre kilometer upprepas märket efter varje kilometer. Kvarvarande tunnellängd anges på den nedre delen av märket.

cells: Märket anger plats för uppställning av fordon vid haveri, motorstopp eller liknande.

cells: Om det finns nödtelefon eller brandsläckare på platsen skall detta anges på märket.

cells: Märket får även användas för vägvisning till närmaste nöduppställningsplats. Avståndet till nöduppställningsplatsen skall då infogas i märket eller anges med en tilläggstavla.

cells: Märket anger riktningen till nödutgång eller motsvarande för gående.

cells: Märket skall sättas upp med högst 25 meters mellanrum och ange avståndet till nödutgången.

text: Förordning (2006:63).

text: ________________________________________________________________________ Märke Närmare föreskrifter ________________________________________________________________________

text: Lokaliseringsmärken för vägvisning är följande.

text: Förordning (1988:1601).

text: 1.5.1 Orienteringstavlor

text: 1.5.1.1 Orienteringstavla

cells: 1.5.1.4 Upplysning om körfält före vägkorsning

cells: Tavlan sätts upp före den punkt där trafikanten bör välja körfält för sin fortsatta färd och anpassas efter förhållandena på platsen.

cells: Märket anger att antalet körfält för färd i samma riktning minskar eller att körbanor löper samman och att förare skall anpassa sig till förhållandena på det sätt som anges i

text: 3 kap. 44 § trafikförordningen (1998:1276)

cells: Märket anger att körfält upphör och att förare skall iaktta bestämmelserna i

text: 3 kap. 43 § trafikförordningen (1998:1276)

cells: 1.5.1.6 Orienteringstavla vid förbjuden vänstersväng

cells: Tavlan anger väg som bör väljas då vänstersväng i nästa korsning är förbjuden och anpassas efter förhållandena på platsen.

cells: Avstånd kan anges. Det skall då anges i kilometer.

cells: 1.5.2.1.2 Vägvisare till motorväg och motortrafikled

cells: 1.5.2.1.3 Vägvisare till lokalt mål i tätort

cells: 1.5.2.1.5 Vägvisare till inrättning m. m.

cells: Körfältsvägvisare sätts upp över körfält som vägvisningen avser.

cells: 1.5.2.3 Förberedande upplysning om avfart

cells: På märket anges för riktningen rakt fram vägens nummer och, om det behövs, ortangivelse. För avfarten anges den eller de viktigaste orter eller motsvarande som avfarten leder till och avståndet till avfarten.

cells: 1.5.2.3.1 Förberedande upplysning om avfart från motorväg eller motortrafikled

cells: 1.5.2.3.2 Förberedande upplysning om avfart från annan väg än motorväg eller motortrafikled.

cells: På märket anges samma ort eller orter som på den förberedande upplysningen om avfart.

cells: Anger förbifart för tunga, höga, långa eller breda fordon. Vägvisning till förbifart anges med tilläggstavla 1.11.18. Begränsningen i fråga om vikt, höjd, längd eller bredd anges på en tilläggstavla.

cells: Anger vägvisning till flygplats med reguljära flygförbindelser.

cells: Anger att vägen leder till färjeläge eller att angivet färdmål nås med färja.

cells: Märket anbringas i allmänhet vid bebyggelsens början. Märket kan sättas upp även med uppgifter om vattendrag, broar eller andra platser av betydelse för orienteringen.

cells: Om märket sätts upp vid en kommun- eller länsgräns, skall ortnamnet följas av ordet kommun eller län. Kommun- eller länsvapen får då infogas i märket.

cells: Vapen som betecknar en tidigare kommun får infogas i märke som sätts upp före tätortsbebyggelse.

cells: Märket sätts upp i anslutning till vägkorsningar. På märket får väderstreck anges.

cells: 1.5.4.2 Andra riksvägar än europavägar samt länsvägar med nummer 100--499

cells: 1.5.4.4 Vägvisning fram till numrerad väg

cells: Märket anger att den väg vid vilken märket är placerat leder till en väg med det nummer som märket visar. Om det finns särskilda skäl till det, kan riktning till den senare vägen anges.

cells: Märket anger att den väg vid vilken av trafiken Märket anger att den väg vid vilken märket är placerat är den lämpligaste vägen när det uppstått hinder för trafiken på den väg med det nummer som märket visar.

cells: Om det behövs får märket kompletteras med upplysning om avfartens beteckning.

cells: Märket anger orter eller motsvarande som kan nås via ett gemensamt vägval.

cells: Inom klammer anges de orter eller motsvarande som nås via ett gemensamt vägval och under klammerns spets anges det gemensamma vägvalet. På märket får avståndet till aktuell avfart eller korsning anges.

cells: Märket får användas endast när förhållandena är sådana att det inte är lämpligt att ange de mål som anges inom klammer med andra lokaliseringsmärken.

cells: 1.5.20 Lokaliseringsmärke för farligt gods

cells: Märket anger rekommenderad färdväg för fordon som omfattas av bestämmelserna om transport av farligt gods enligt lagen (

text: Förordning (2006:316).

text: 1.5.1.3 Tabellvägvisare

text: Vägvisning för riksvägar och länsvägar i nummergruppen 100-499 skall ske enligt vägvisningsplan.

text: I fråga om trafikplatser som berör allmänna vägar skall det upprättas en förteckning över trafikplatsnummer.

text: Vägvisningsplanen och förteckningen över trafikplatsnummer upprättas av Vägverket efter samråd med de väghållningsmyndigheter enligt

text: väglagen (1971:948)

text: som berörs.

text: Förordning (2004:513).

text: För vägvisning till turistiskt intressanta mål får lokaliseringsmärken enligt

text: 25 §

text: användas med vit text och vita symboler på brun botten.

cells: Märket anger väg eller vägsträckning av stort turistiskt intresse.

cells: Märket anger område av stort turistiskt intresse.

cells: Symbolen på märket skall visa något som är typiskt för området.

cells: Märket anger plats av stort turistiskt intresse.

cells: Märket skall sättas upp där platsen är synlig för trafikanten på vägen.

cells: Symbolen på märket skall visa en siluett av platsen.

text: För att ge upplysning om vägar eller platser med stort turistiskt intresse får dessutom följande märken användas.

text: Vägvisning enligt första och

text: andra styckena

text: skall ske enligt en särskild vägvisningsplan som upprättas av Vägverket efter samråd med de väghållningsmyndigheter enligt

text: väglagen (1971:948)

text: som berörs.

text: Förordning (2002:123).

text: Lokaliseringsmärken för gång, cykel- och mopedtrafik är följande.

text: Förordning (1988:1601).

cells: Gäller anvisningen inte förare av moped klass II, anges detta.

cells: Trafikantkategorier anges med märke 1.6.1.1, 1.6.1.2 eller 1.6.1.3.

cells: Utmärker särskilt anordnad cykelled. Ledens namn kan anges på märket. Märket får utföras i valfri färg dock inte ljusblå botten med vita tecken och bård eller orange botten med svarta tecken och bård.

text: Förordning (1998:1256).

text: 1.6.1 Märke för trafikantslag

text: För upplysning om allmänna inrättningar m. m. kan lokaliseringsmärken användas enligt följande.

text: Förordning (1988:1601).

text: _______________________________________________________________________ Märke Närmare föreskrifter ______________________________________________________________________

text: 1.8.1 Märke för allmän anläggning

text: 1.8.1.1 Post

cells: Avses hjälptelefon, utmärks detta med bokstäverna SOS under symbolen.

cells: 1.8.1.3 Radiostation för vägtrafikinformation

cells: Anger en radiostation som sänder vägtrafikinformation. För att märket skall få sättas upp skall informationen ges i regelbundet återkommande sändningar som är avsedda att täcka ett större område.

text: Förordning (2006:63).

text: 1.8.1.2 Teleanläggning

text: För upplysning om serviceanläggningar m. m. kan lokaliseringsmärken användas enligt följande.

text: Förordning (1988:1601).

cells: Avser turistinformation eller upplysningar om industriområden, hamnområden eller liknande. Rubriken på märket anpassas till upplysningens innehåll. Märket utformas efter förhållandena på platsen.

cells: Märket används för utmärkning av samt vägvisning till turistbyrå och informationstavla.

cells: Företagsemblem för bensinstation får anges på eller fogas till märket.

cells: Märket används för vägvisning till plats med förstahjälpen-utrustning eller sjukhus med akutmottagning.

cells: Märket används för utmärkning av samt vägvisning till industriområde.

text: Tilläggstavlor

text: Tilläggstavlor har, om inte annat anges i

text: 31 §

text: , samma bottenfärg och färg på tecken som det vägmärke det används tillsammans med.

text: Förordning (1988:1601).

text: A Tilläggstavlor är följande.

text: Förordning (1988:1601).

cells: 1.11.1.1 Vägsträckas längd med början bortom märket

cells: Den avsedda vägsträckan börjar på det avstånd från märket som första talet anger.

cells: 1.11.1.2 Vägsträckas längd med början vid märket

cells: Anger att regleringen gäller fordon vars totalvikt överstiger det angivna värdet.

cells: Tavlan anger när regleringen på märket gäller.

cells: Svarta eller vita siffror utan parentes anger vardagar utom vardag före sön- och helgdag.

cells: Svarta eller vita siffror inom parentes anger vardag före sön- och helgdag.

cells: På tavlan kan andra kompletterande anvisningar ges. Klockslagen anger då när dessa gäller. Anges klockslag med svarta eller vita siffror utan parentes för viss veckodag gäller dock anvisningen denna dag oavsett om dagen är en vardag eller sön- och helgdag.

cells: Tavlan används tillsammans med något av märkena 1.2.41, 1.3.11 eller 1.4.31 för att ange parkeringsförbud som är begränsat till vissa fordonsslag, vissa dagar eller viss tid på dygnet eller som på annat sätt avviker från de bestämmelser om uppställning av fordon, som anges med de nämnda märkena. Tavlan har gul bottenfärg.

cells: 1.11.7 Utsträckning av förbud att stanna eller parkera

cells: På särskilt anordnade parkeringsplatser används i stället tavlorna 1.11.9.

cells: Om det i något fall är lämpligare, kan tavlan anbringas vågrätt.

cells: 1.11.9 Utsträckning av uppställningsplats

cells: Tavlan anger utsträckning av plats för uppställning av fordon.

cells: Tavlan används endast tillsammans med märke 1.4.31. Tavlan har vit bottenfärg.

cells: 1.11.13 Symboltavla för visst fordonsslag eller trafikantgrupp

cells: Tavlan innebär att det märke under vilket den anbringats gäller endast för det fordonsslag eller den trafikantgrupp som tavlan avser. Andra symboler än 1.11.13.1 och 1.11.13.2 får användas.

cells: Används tavlan med märke 1.4.31, innebär den att märket endast avser rörelsehindrade med särskilt tillstånd.

cells: Tavlan används tillsammans med något av märkena 1.2.40, 1.2.41, 1.3.11 eller 1.4.5 för att ange att parkering är tillåten i fråga om vissa fordonsslag, vissa dagar eller en viss tid på dygnet. Tavlan har blå bottenfärg.

cells: Vägvisning eller riktning till det som märket avser. Pilen utformas efter förhållandena på platsen.

cells: Tavlan används tillsammans med märke 1.2.50 om samtliga tillfarter i en vägkorsning har stopplikt. Tavlan har röd bottenfärg.

cells: 1.11.23 Huvudleds fortsättning i korsning

cells: Tavlan utformas efter förhållandena på platsen. Tavlan kan även användas för att ange fortsättning av en annan väg där förare av fordon på anslutande vägar har väjningsplikt eller stopplikt. Tavlan har gul bottenfärg.

cells: Trafik i båda riktningarna på cykel- och mopedbana

text: Förordning (1999:720).

text: 1.11.1 Vägsträckas längd

text: Om det behövs en sådan anvisning genom en tilläggstavla som inte kan ges enligt

text: 31 §

text: , får en annan tilläggstavla med lämplig text användas.

text: Trafiksignaler

text: I signalanläggningar ges flerfärgssignaler, kollektivtrafiksignaler, körfältssignaler, blinksignaler eller ljudsignaler.

text: Anläggningar med flerfärgssignaler

text: Anläggningar med flerfärgssignaler utgörs av fordonssignaler och, om gångtrafik förekommer och det inte finns särskilda skäl till annat, gångsignaler. I anläggningen kan ingå cykelsignaler.

text: Fordonssignaler (9.1) har tre ljusöppningar, en för rött, en för gult och en för grönt ljus. Dessutom kan i en signal ingå flera ljusöppningar för grönt och gult ljus.

text: Ljusöppningarna är cirkulära. Ljusöppningar för grönt ljus kan dock ha formen av en pil.

text: Fordonssignalen får förses med svart bakgrundsskärm med vit bård. Bakgrundsskärmen på en signal som placerats över ett körfält kan innehålla pilsymboler som visar vilken eller vilka riktningar signalen avser.

text: Förordning (1988:1601).

text: Fordonssignaler gäller fordon.

text: En fordonssignal placeras till höger om det eller de körfält som den gäller för. Signalen kan upprepas omedelbart före eller efter korsningen.

text: På en tilläggstavla kan anges att signalen gäller även gående.

text: I en fordonssignal visas signalbilder i följande ordning: röd--röd+ gul--grön--gul--röd. I en trafikstyrd signalanläggning får signalen även återgå direkt från gul till grön signalbild. Signalbilderna har den innebörd som anges nedan.

text: Förordning (1988:1601).

text: _______________________________________________________________________ Signalbild Innebörd ______________________________________________________________________ Röd Stopp. Fordon får inte passera stopplinje eller, om sådan saknas, signal.

cells: Stopp. Växling till grönt är omedelbart förestående. I övrigt har signalen samma innebörd som röd signal.

cells: Kör. Grön pil innebär att signalen gäller den färdriktning som anges med pilen och att fordon får föras i denna riktning oavsett vilken signalbild fordonssignalen i övrigt visar.

cells: Stopp. Fordon får inte passera stopplinje eller, om sådan saknas, signalen i annat fall än då det hunnit så långt fram när ljuset växlar från grönt till gult att det inte kan stannas utan fara.

text: Signal med konturpil gäller endast den färdriktning som anges med pilen.

text: Fordonssignaler i järnvägs- eller spårvägskorsningar kan, när ett tåg eller en spårvagn nalkas, visa rött ljus omedelbart efter en signalbild med rött och gult ljus.

text: Under de delar av dygnet eller veckan när trafiken är ringa kan signalen släckas. Vid installering eller driftavbrott får fordonssignaler, i stället för den signalväxling som anges i

text: 37 §

text: , visa blinkande gult ljus.

text: Tas signalanläggning ur drift för längre tid skall signalerna täckas över.

text: Förare som närmar sig blinkande gult ljus skall iaktta särskild försiktighet och följa förekommande vägmärken och vägmarkeringar.

text: Förordning (1988:1601).

text: I fråga om cykelsignaler (9.2) gäller

text: 38 §§

text: i tillämpliga delar. En cykelsignal utmärks genom en vit cykelsymbol mot blå bakgrund. Symbolen anbringas över cykelsignalen.

text: Cykelsignaler gäller cyklister och förare av mopedklass II.

text: Förordning (1998:1256).

text: Gångsignaler (9.3) har två ljusöppningar, en för rött ljus som visar symbolen av en stående person och en för grönt ljus som visar symbolen av en gående person. Gångsignaler får kombineras med akustiska signaler.

text: Förordning (1988:1601).

text: Gångsignaler gäller gående.

text: Rött ljus betyder förbud att beträda en körbana, cykelbana eller järnvägs- eller spårvägskorsning. Gående som befinner sig på körbanan eller cykelbanan, då signalen slår om till rött, skall fortsätta till andra sidan. Finns refug eller liknande anordning skall den gående dock stanna där.

text: Grönt ljus betyder att körbanan, cykelbanan eller järnvägs- eller spårvägskorsningen får beträdas.

text: Blinkande grönt ljus betyder att växling till rött ljus är omedelbart förestående.

text: Akustisk signal med långsam pulsfrekvens anger att rött ljus visas i gångsignalen och akustisk signal med snabb pulsfrekvens anger att grön signal visas. Snabb pulsfrekvens med avbrott anger att växling till rött ljus är omedelbart förestående.

text: Förordning (1988:1601).

text: Anläggningar med kollektivtrafiksignaler

text: Kollektivtrafiksignaler (10.1) har tre ljusöppningar för vitt ljus. I ljusöppningarna finns symboler, i den ena bokstaven S, i den andra ett vågrätt streck och i den tredje ett lodrätt streck. Den andra och tredje ljusöppningen kan dubbleras. Förordning (1988: 1601).

text: Kollektivtrafiksignaler gäller förare av fordon i linjetrafik och av spårvagnar. Om en signal har satts upp vid ett körfält för fordon i linjetrafik gäller den för alla som trafikerar körfältet.

text: Förordning (2002:123).

text: I kollektivtrafiksignaler visas signalbilder i följande ordning: S--S+vågrätt streck--lodrätt streck--vågrätt streck--S. I en trafikstyrd signal får pågående växling till S avbrytas och signalen återgå direkt till lodrätt streck. I stället för ett lodrätt streck får en pil användas som signalbild. Signalbilderna har den innebörd som anges nedan.

text: Förordning (1988:1601).

cells: Stopp. Växling till lodrätt streck är omedelbart förestående. I övrigt har signalen samma innebörd som S.

cells: Bilen eller spårvagnen får passera signalen.

cells: Pil anger att fordon endast får föras i den riktning som framgår av pilen.

cells: Signalen får inte passeras i annat fall än då bilen eller spårvagnen hunnit så långt fram när signalen växlar att den inte kan stannas utan fara.

text: _____________________________________________________________________ Signalbild Innebörd ____________________________________________________________________

text: Anläggningar med körfältssignaler

text: Anläggningar med körfältssignaler (11.1) har en gemensam ljusöppning eller en ljusöppning för varje signalbild. Signalbilderna utgörs av rött ljus som har formen av ett kryss och grönt ljus som har formen av en nedåtriktad pil. I anläggningen kan även ingå en signalbild med gult ljus som antingen har formen av en pil som pekar diagonalt nedåt till vänster eller till höger, eller av två pilar där en pekar till vänster och en till höger. Om signalbilderna avges från skilda ljusöppningar skall bilderna visas i följande ordning från vänster: Rött kryss--gul pil--grön pil. Körfältssignalen får förses med svart bakgrundsskärm med vit bård.

text: Förordning (1992:250).

text: Rött kryss ovanför ett körfält betyder att föraren inte får använda körfältet för trafik i riktning mot signalen.

text: En eller två gula pilar ovanför ett körfält innebär att körfältet kommer att stängas för trafik och att föraren måste byta körfält enligt pilens eller pilarnas riktning.

text: Grön pil ovanför ett körfält innebär att körfältet får användas i riktning mot signalen.

text: Växlar en signal till rött kryss, skall föraren snarast köra över till ett körfält över vilket en grön pil visas. Finns det inte något sådant körfält, skall föraren stanna fordonet.

text: Förordning (1992:250).

text: Anläggningar med blinksignaler eller ljudsignaler

text: Anläggningar med blinksignaler eller ljudsignaler är följande.

text: Förordning (1988:1601).

cells: Sätts upp på en stolpe för kryssmärke eller, om märke eller stolpe saknas, på annat sätt. Bakgrundsskärmen får förses med en vit bård. Stoppsignal avges då ett tåg eller en spårvagn närmar sig korsningen. Stoppsignal behöver inte avges då lätta järnvägsfordon passerar plankorsningen, om någon annan lämplig åtgärd vidtas.

cells: När rött ljus visas eller ljudsignal ljuder -- stoppsignal -- får signalen eller stopplinje inte passeras.

cells: Råkar en signalanläggning i olag, skall vakt sättas ut snarast möjligt för att varsko trafikanterna, om felet inte är av så ringa omfattning att anordningen ändå kan anses vara tillräcklig från trafiksäkerhetssynpunkt. Vakten skall varsko vägtrafikanterna med de tecken som anges i

text: 76 §

cells: . Om en signalanordning dras in utan att ersättas med någon annan anordning, skall ett meddelande om detta anslås vid plankorsningen minst två veckor i förväg eller ges tillkänna på något annat lämpligt sätt.

cells: Sätts upp vid plankorsningar. Om det inte krävs av hänsyn till trafiksäkerheten, behöver det inte sättas upp någon ljussignal i plankorsningar där motorfordonstrafiken är ringa eller där andra åtgärder är tillräckliga med hänsyn till den spårbundna trafikens hastighet. Om det finns en helbomsanläggning eller halvbomsanläggning som avses i

text: 58 §§

cells: skall dock ljussignaler alltid sättas upp. Ljussignaler sätts även upp vid sådana järnvägs- och spårvägskorsningar, som inte är plankorsningar, om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten.

cells: Innehåller två cirkulära ljusöppningar på samma höjd för rött ljus, som kan avges växelvis blinkande från de båda öppningarna. Vid en helbomsanläggning kan det i stället finnas endast en ljusöppning från vilken kan avges blinkande eller fast rött ljus. Under de röda ljusöppningarna skall i en korsning utan helbomsanläggning finnas en cirkulär ljusöppning, från vilken kan avges blinkande vitt ljus. Någon ljusöppning för vitt ljus behövs inte i signaler som är uppsatta på vänster sida av vägen eller vid korsningar som avses i

text: 60 §

cells: Sätts upp vid korsningar där ljussignal 12.1.1 är uppsatt och kan anbringas vid plankorsningar där ljussignaler inte behövs på grund av den ringa motorfordonstrafiken. Ljudsignaler behöver inte sättas upp vid korsningar som avses i

text: 60 §

cells: . Om det kan antas vara olämpligt sätts de inte heller upp i andra fall.

text: ________________________________________________________________________ Signalbild Innebörd ________________________________________________________________________

cells: När rött ljus visas får stopplinje eller, om sådan saknas, signalen inte passeras.

cells: 12.3 Signalanläggning för påkallande av särskild uppmärksamhet

cells: Består av en eller flera lyktor från vilka blinkande gult ljus kan avges. Används för att förstärka en anvisning som ges med ett vägmärke. Kan också användas fristående eller tillsammans med anordning som avger ljud för att ge anvisning för gående om korsande spårvagn eller buss.

text: 12.2 Signalanläggning Innehåller två cirkulära ljusöppningar på samma vid rörlig bro, färja, höjd för rött ljus, som kan avges växelvis flygfält, blinkande frå de båda öppningarna. Bak- utryckningsstation m. m.grundsskärmen får förses med en vit bård.

text: Vägmarkeringar

text: Allmänna bestämmelser

text: Vägmarkeringar indelas i längsgående markeringar, tvärgående markeringar och andra markeringar.

text: Vägmarkeringar är vita om inte annat anges i 53 eller

text: 54 §

text: Vägmarkeringar utförs i form av heldragna eller brutna linjer, pilar, symboler eller text.

text: Längsgående markeringar

text: Längsgående markeringar används som skiljelinjer mellan körfält, som spärrlinjer eller som kantmarkeringar för körbana.

cells: Används som mittlinje och anger körbanemitt på väg med trafik i båda riktningar. Används också som körfältslinje och utgör då linje mellan körfält med trafik i samma riktning.

cells: Längdförhållandet mellan dellinjen och mellanrummet är 1:3 eller i vissa fall inom tättbebyggt område 1:1.

cells: Anger gräns mellan körfält med trafik i samma riktning eller mellan olika banor.

cells: Förvarnar om en spärrlinje eller om en sådan del av vägen som innebär särskild fara. Är körbanan smalare än sju meter, används markeringen för att ange var det på grund av nedsatt sikt eller av andra skäl är förenat med särskild fara att använda ett körfält för motgående trafik och för att förvarna om en sådan del av vägen. Inom tättbebyggt område kan markeringen användas i samma syften även om körbanan är bredare än sju meter.

cells: Längdförhållandet mellan dellinje och mellanrum är 3:1.

cells: Anger att siktförhållandena eller förhållandena i övrigt är sådana att fordon som befinner sig på samma sida om mittlinjen som spärrlinjen inte får föras i ett körfält avsett för mötande trafik.

cells: Varningslinjen förvarnar om en spärrlinje på den sida av mittlinjen där varningslinjen finns.

cells: Anger att siktförhållandena eller förhållandena i övrigt är sådana att fordon som befinner sig på samma sida om varningslinjen som spärrlinjen inte får föras i ett körfält avsett för mötande trafik. Förvarnar om spärrlinje eller särskild fara i den andra färdriktningen.

cells: Används i stället för mittlinje på vägar där siktförhållandena eller förhållandena i övrigt är sådana att fordon inte får föras i ett körfält avsett för mötande trafik.

cells: Avgränsar körfält som upplåts för trafik omväxlande i den ena och i den andra färdriktningen.

cells: Längdförhållandet mellan dellinje och mellanrum är 1:1.

cells: Används i komplicerade vägkorsningar för att vägleda trafiken. Kan också användas i situationer där mittlinje, körfältslinje eller motsvarande inte kan användas men där det behövs ledning.

cells: Avskiljer ett körfält som är reserverat för trafik som anges med märke 1.3.11.1. I körfältet anbringas texten 4.3.4 BUSS.

cells: Åtskiljer cykelfält och andra körfält. Om det finns särskilda skäl till det får i stället markering 4.1.2 användas.

cells: Består av kvadrater med mellanrum som är lika långa som kvadratens sida.

cells: Anger körbanans yttre gräns i de fall den inte anges på annat sätt.

cells: Längdförhållandet mellan dellinje och mellanrum är 1:2.

text: Förordning (1999:720).

text: Längsgående markeringar är följande.

text: Tvärgående markeringar är följande.

text: Förordning (1988:1601).

cells: Anger var ett fordon skall stannas enligt ett vägmärke eller en trafiksignal.

cells: Innebär upplysning om att väjningsplikt gäller enligt märke 1.1.23. Består av trianglar med mellanrum som är lika långa som triangelns bas.

text: Andra markeringar

text: Förutom längsgående och tvärgående markeringar finns följande vägmarkeringar.

cells: Anger lämplig färdväg i markerat körfält.

cells: Är körfältet avgränsat med spärrlinje skall förare följa den eller en av de riktningar som pilen anger. Detta gäller dock inte förare som i anslutning till vägkorsning färdas in i eller från ett reserverat körfält.

cells: Körfältspil med två pilangivelser i samma riktning anger lämplig färdvärd i nästa och därpå följande korsning.

cells: Anger område som inte får eller bör trafikeras med fordon. Spärrområdet utformas efter förhållandena på platsen. Mindre spärrområden eller delar av spärrområden får utföras helt i vitt när markering med snedställda eller vinklade streck lämpligen inte kan utföras.

cells: Spärrområdet kan utföras med helt eller delvis streckad begränsningslinje.

cells: BUSS skall användas vid markering 4.1.7 för att förtydliga utmärkningen av ett reserverat körfält och kan även användas tillsammans med någon annan markering.

cells: TAXI kan användas för att förtydliga en utmärkning med märkena 1.2.77 och 1.4.34.

cells: STOPP kan användas vid märke 1.2.50 för att förstärka anvisningen. Får inte användas som förberedande upplysning om stopplikt.

cells: Anger plats för uppställning av fordon. Används för att ange var uppställning skall ske på parkeringsplats eller längs en vägsträcka. Kan också användas på andra platser där uppställning av fordon för viss verksamhet anvisas.

cells: Markering med bruten linje kan användas.

cells: Anger förbud att stanna och parkera fordon.

cells: Används i körbanekant där det behövs för att upplysa om förbud att stanna och parkera fordon.

cells: Används i körbanekant där det behövs för att upplysa om förbud att parkera eller om utsträckning av busshållplats.

cells: Linjen skall vara gul med ett förhållande mellan dellinje och mellanrum 1:1.

cells: Används om det behövs tillsammans med någon av markeringarna 4.3.6 eller 4.3.7a.

cells: 4.3.8 Färdväg för cyklister och mopedförare

cells: Utmärker färdvägar för cyklister och förare av. moped klass II. Består av cykelsymbol och pilar eller av enbart cykelsymbol.

cells: 4.3.9 Förberedande upplysning om väjningsplikt

cells: Får användas som förberedande upplysning, om märke 1.1.23 eller 1.2.50 satts upp i den vägkorsning som avses med

text: _______________________________________________________________________ Markering Närmare föreskrifter _______________________________________________________________________

text: 4.3.10 Handikappsymbol Kan användas som förtydligande på parkeringsplatser som är reserverade för rörelsehindrade med särskilt tillstånd.

text: Förordning (1998:1256).

text: Om det vid vägomläggningar på grund av vägarbete eller av liknande skäl behövs tillfälliga markeringar under kortare tid, kan dessa utföras med orange färg. Markeringarna får förstärkas med stift eller med andra lämpliga markeringsmetoder.

text: Sådana markeringar gäller i stället för andra markeringar.

text: Säkerhetsanordningar i järnvägs- eller spårvägskorsningar

text: Säkerhetsanordningar i plankorsningar är helbomsanläggningar och halvbomsanläggningar. Även andra anordningar för att höja säkerheten i plankorsningar kan förekomma.

text: Att kryssmärken och signalanläggningar skall finnas i vissa fall framgår av

text: och

text: 47 §§

text: Säkerhetsanordningarna sätts i funktion då ett tåg eller en spårvagn närmar sig korsningen, om inte annat följer av

text: 62 §

text: Helmbomsanläggningar anordnas vid sådana plankorsningar där det förekommer trafik med motordrivna fordon och stark gång- eller cykel- och mopedtrafik.

text: I en helbomsanläggning finns det på vardera sidan av spåren en eller flera bommar, som i fällt läge stänger av hela vägbanan. På bommen eller den ena av dem finns det en eller flera lyktor som kan visa blinkande rött ljus.

text: Vid plankorsningar mellan dubbelspårig järnväg och väg som inte är enskild.

text: Vid plankorsningar på bangård där växling ofta sker.

text: Vid andra plankorsningar, om det förekommer stark trafik med motordrivna fordon.

text: Behövs det inte någon helbomsanläggning, anordnas i stället en halvbomsanläggning i följande fall.

text: I en halvbomsanläggning finns det på vardera sidan av spåren en bom, som i fällt läge stänger av den hälft av vägen som ligger till höger i riktning mot korsningen. På bommen finns det en lykta som kan visa blinkande rött ljus.

text: Säkerhetsanordningar och andra anordningar som avses i

text: 55 §

text: används även vid andra korsningar med järnväg och spårväg än de som avses i

text: och

text: 58 §§

text: , om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten.

text: Om det i en plankorsning inte förekommer tågtrafik med högre hastighet än att tåget om det behövs kan stannas före korsningen, får säkerhetsanordningarna ersättas med andra åtgärder som tillgodoser trafiksäkerhetens krav.

text: Råkar en säkerhetsanordning i olag, skall vakt sättas ut snarast möjligt för att varsko trafikanterna, om inte felet är av så ringa omfattning att anordningen ändå kan anses vara tillräcklig från trafiksäkerhetssynpunkt.

text: Vakten skall varsko vägtrafikanten med tecken som anges i

text: 76 §

text: En säkerhetsanordning behöver inte träda i funktion då lätta järnvägsfordon passerar en korsning, om det vidtas en åtgärd enligt

text: 61 §

text: eller någon annan lämplig åtgärd.

text: Om en säkerhetsanordning dras in utan att ersättas med någon annan anordning skall ett meddelande om detta anslås vid korsningen minst två veckor i förväg eller ges tillkänna på något annat lämpligt sätt.

text: Tecken av polisman

text: För att ge anvisningar för trafiken använder polisman tecken. Tecknen får användas även av bilinspektör, vägtransportledare och av någon annan person som av en myndighet förordnats att övervaka trafiken, ge anvisningar för denna eller utföra punktskattekontroll. De tecken som anges i

text: 67 §§

text: skall främst användas. Om det behövs får andra hjälpmedel användas.

text: Förordning (2004:1170).

text: För att reglera trafiken i vägkorsningar använder polisman följande tecken.

text: ________________________________________________________________________ Tecken Innebörd Närmare föreskrifter _______________________________________________________________________ 13.1.1 För den som kommer Ges med en arm utsträckt åt framifrån eller bakifrån sidan. Tecknet gäller så länge "Stopp" och för den som polismannen vänder sig åt kommer från sidan samma håll, även om han "Vägen är fri" sänker armen. Kan kombineras med tecken 13.2.2. 13.1.2 "Kör fram" Ges med vinkande tecken i färdriktningen.

text: Vid trafikövervakning till fots eller till häst använder polisman följande tecken.

cells: Ges med utsträckt arm som höjs och sänks med handflatan nedåt. Under mörker och vid nedsatt sikt kan tecknet förtydligas med en lykta som visar vitt eller gult ljus eller med en reflexanordning som vid belysning återkastar vitt eller gult ljus.

cells: Ges med utsträckt eller uppåtriktad arm med handflatan vänd mot den som tecknet avser. Tecknet kan även ges med en stoppspade som höjs och sänks med utsträckt arm. Under mörker och vid nedsatt sikt kan tecknet förtydligas med en lykta som visar rött ljus och som hålls med armen utsträckt eller uppåtriktad.

text: ________________________________________________________________________ Tecken Innebörd Närmare föreskrifter _______________________________________________________________________

text: Vid trafikövervakning från motordrivet fordon använder polisman följande tecken.

text: Förordning (1988:1601).

cells: Följ efter och stanna bakom polisfordonet när detta stannar

cells: Ges med en mot vägens högra sida utsträckt arm, varvid handens översida eller en stoppspade vänds mot det fordon som kommer bakifrån.

cells: Ges med utsträckt arm som höjs och sänks med handflatan nedåt. Tecknet ges till mötande trafikanter. Under mörker och vid nedsatt sikt kan tecknet förtydligas på det sätt som anges under 13.2.1.

cells: Kör in till vägkanten och stanna framför polisfordonet.

cells: Ges med framåtriktade lyktor med växelvis blinkande blått och rött ljus. Det röda ljuset kan efter viss tid övergå till fast ljus. Signalgivningen kan inledas med helljusblink.

cells: Andra trafikanordningar och trafikanvisningar

text: ________________________________________________________________________ Tecken Innebörd Närmare föreskrifter ________________________________________________________________________ 13.3.1 Minska hastigheten Ges med utsträckt arm som höjs och sänks med handflatan nedåt. Tecknet ges till bakomvarande trafikanter. Under mörker och vid nedsatt sikt kan tecknet förtydligas på det sätt som anges under 13.2.1.

cells: När symbolerna och texten visas skall fordonsförare köra in på kontrollplats för kontroll. Visas symboler med visst eller vissa slag av fordon gäller skyldigheten att köra in för kontroll endast dessa fordon. Anvisningen utformas efter förhållandena på platsen.

cells: 13.4.2 Förberedande upplysning om kontroll

cells: Symbolerna och texten visas som förberedande upplysning om kontroll. Det angivna avståndet anpassas till förhållandena på platsen.

text: Förordning (2000:499).

text: 67 a §

text: Vid trafikövervakning på särskilda fordonskontrollplatser använder polisman följande tecken

text: Utmärkning av en skarp kurva, ett fast hinder och liknande kan ske genom markeringspil 7.1.1 och markeringsskärm 7.1.2 och 7.1.3. Utformning och utseende anpassas efter förhållandena på platsen.

text: En avfart från en motorväg och en motortrafikled utmärks mellan huvudkörbanan och avfartsvägen med avfartsskärm 7.1.5. Avfartsskärmar får användas även vid andra vägar.

text: Är en väg, som inte är enskild, helt eller delvis avstängd från trafik på grund av vägarbete eller något liknande förhållande, utmärks detta genom en avstängningsanordning. Denna är röd och gul.

text: Detta gäller även en enskild väg om den i större utsträckning används av allmänheten.

text: För att sätta upp en avstängningsanordning som inte innebär avspärrning eller någon annan väsentlig trafikinskränkning behövs det inte någon lokal trafikföreskrift.

text: Har en väg helt eller delvis stängts av genom en avstängningsanordning och behövs det vägvisning för att ange förbifart, sker detta genom utmärkning enligt

text: 25 §

text: . Vägmärkena kan därvid ha orange bakgrundsfärg med svart text och svarta symboler.

text: Förordning (1981:1225).

text: Om det, i andra fall än som avses i

text: 70 §

text: , på grund av vägarbete eller liknande förhållanden behöver uppföras någon anordning eller vidtas någon annan åtgärd som medför att framkomligheten på vägen inskränks, utmärks detta med markeringsskärm 6.1.5 och 6.1.6 eller med markeringspil 6.1.7. Är framkomligheten på vägen inskränkt till följd av en trafikolycka eller någon liknande händelse får detta utmärkas med trafikanvisning 8.2.1.

text: Förordning (1981:1225).

text: Har ett vägarbete utmärkts med märke 1.1.11, kan tavla 6.1.4 sättas upp vid den bortre begränsningen av arbetsplatsen.

text: Sådana anordningar eller anvisningar som avses i

text: och

text: 72 §§

text: skall under mörker vara belysta eller markerade genom lyktor, reflexanordningar eller reflekterande material.

text: Lyktorna skall visa fast rött ljus när vägen är helt avstängd och fast eller blinkande gult ljus i annat fall.

text: Förordning (1980:157).

text: Andra trafikanvisningar än de som har angivits ovan får användas om det behövs för att reglera trafiken.

text: Vid vägarbeten eller liknande förhållanden eller då signalanläggning 12.1 eller en sådan säkerhetsanordning som avses i

text: 55 §

text: är i olag eller vid korsning med ringa trafik kan trafiken regleras av en vakt som ger tecken med en flagga och under mörker med en lykta.

text: Om vakten med utsträckt arm ger tecken med en röd flagga eller ett rött ljus, betyder detta "Stopp".

text: Vinkande tecken i färdriktningen betyder "Vägen är fri - kör fram".

text: Bestämmelser för terräng

text: Om det finns skäl att utmärka ett förbud eller någon annan föreskrift eller att varna för eller upplysa om något förhållande som rör den som färdas i terräng, sker detta genom ett vägmärke. Om det inte finns något vägmärke, utmärks föreskrifter enligt

text: terrängkörningslagen

text: (1975: 1313) eller terrängkörningsförordningen (1978: 594) på det sätt som Naturvårdsverket föreskriver. Detsamma gäller när det är fråga om att utmärka en upplysning. I övrigt meddelas föreskrifter om utmärkning i terräng av Vägverket. I fråga om föreskrifter enligt detta stycke gäller i tillämpliga delar bestämmelserna för väg utom

text: 6 §

text: . Vägverket och Naturvårdsverket skall i den utsträckning det behövs samråda med varandra.

text: En kommun får föreskriva att sådana utmärkningar i terräng enligt denna förordning, som inte avser någon lokal trafikföreskrift, får ske endast efter tillstånd av den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet eller någon annan nämnd som kommunen bestämmer.

text: Förordning (1998:1256).

text: Kostnader m. m.

text: Vägverket får besluta att ett visst vägmärke eller ett vägmärke i visst fall får sättas upp endast om verket har medgivit det och att en sådan signalväxlingsföljd som anges i

text: 37 § andra stycket

text: får användas endast efter tillstånd av verket.

text: Förordning (1992:1294).

text: En fråga om kryssmärke 1.1.34, signalanläggning 12.1 eller en anordning som avses i

text: 55 § första stycket

text: i ett visst fall skall sättas upp eller dras in prövas av Banverket efter samråd med Vägverket. I fråga om indragning av signalanläggning 12.1 eller en sådan anordning som avses i

text: 55 § första stycket

text: skall samråd ske även med länsstyrelsen.

text: Förordning (1992:1294).

text: i fråga om väg som inte är enskild

text: när det gäller föreskrift enligt

text: 10 kap. 14 § trafikförordningen (1998:1276)

text: av den myndighet som har meddelat föreskriften, och

text: i andra fall av den myndighet som handhar väg- eller gatuhållningen,

text: i fråga om enskild väg

text: när det gäller en föreskrift enligt

text: 10 kap. 14 § trafikförordningen

text: av den myndighet som har meddelat föreskriften,

text: när det gäller en sådan lokal trafikföreskrift som avses i

text: 10 kap. 6 § trafikförordningen

text: och som endast får meddelas efter medgivande av vägens ägare av vägens ägare,

text: när det gäller annan lokal trafikföreskrift än som avses i b, utmärkning av hastighetsbegränsning, utmärkning av föreskrift enligt

text: 41 § väglagen (1971:948)

text: , trafiksignaler och andra anordningar för att tillgodose trafiksäkerheten inom tättbebyggt område och på vägar utom sådant område där kommunen är väghållare av kommunen samt i övriga fall av den myndighet som enligt

text: väglagen

text: svarar för väghållningen i området, och

text: i andra fall av vägens ägare,

text: i fråga om terräng av kommunen eller i förekommande fall av den som har begärt tillstånd till utmärkning.

text: Andra märken, signaler, vägmarkeringar och anordningar enligt denna förordning än kryssmärke 1.1.34, trafikanvisning 8.2.1, signalanläggning 12.1 och sådana anordningar som avses i

text: 55 § första stycket

text: skall sättas upp och underhållas

text: Vägmärken som används för att tillkännage villkor eller förbud som avses i lagen (

text: ) om kontrollavgift vid olovlig parkering skall sättas upp och underhållas av den som beslutat förbuden eller villkoren.

text: Om det på grund av en trafikolycka, skada på vägen eller något liknande uppstår förhållanden som kan medföra fara eller hinder för trafiken får även annan sätta upp vägmärken och anordningar enligt denna förordning om det behövs för att tillgodose säkerheten. Detta gäller dock endast när det inte går att vänta på att den som skall svara för en viss åtgärd vidtar denna.

text: Förordning (1999:720).

text: Den som innehar en järnväg eller en spårväg sätter upp och underhåller kryssmärke 1.1.34, signalanläggning 12.1 och anordningar som avses i

text: 55 § första stycket

text: och svarar för att anordningarna fungerar på det sätt som anges i

text: och

text: 56 §§

text: De kostnader för uppsättning och underhåll som avses i

text: 80 §

text: betalas av den som svarar för åtgärderna. Detta gäller dock inte i följande fall.

text: Den som har erhållit tillstånd enligt

text: 77 § andra stycket

text: betalar kostnaden för att sätta upp och underhålla det märke som tillståndet gäller.

text: Sätts ett lokaliseringsmärke upp på begäran av någon annan än den som svarar för väg- eller gatuhållningen, betalar den som begär att märket sätts upp kostnaden för uppsättning och underhåll av märket. Vad som sägs i detta stycke gäller dock inte om märket ändå skulle ha satts upp av den som svarar för väg- eller gatuhållningen.

text: Behövs tillfälliga vägmärken och anordningar för trafikreglering vid idrottstävlingar, marknader eller liknande tillställningar eller för att dra ledningar eller göra något annat intrång i vägen, bekostas uppsättandet och underhållet av den som anordnar tillställningen eller svarar för intrånget.

text: Förordning (1988:1601).

text: Vägverket meddelar ytterligare föreskrifter om vägmärken och andra anordningar enligt denna förordning. Därvid får även föreskrivas eller för ett visst fall medges undantag från utmärkningsskyldighet i fråga om vägar med ringa trafik eller om det finns andra särskilda skäl till det och det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Verket får även fastställa tilläggstavlor med ett annat innehåll än det som anges i förordningen samt föreskriva eller för ett visst fall medge undantag från

text: 20 §

text: och avvikelser från vad som gäller om vägmärkenas färg; verket får dock inte bestämma nya symboler. Verket får även föreskriva om infogande i lokaliseringsmärken av varningsmärken, förbudsmärken, påbudsmärken, anvisningsmärken eller andra lokaliseringsmärken. Verket får vidare tillåta användning av vägmärken i en annan storlek eller med en annan text än den som följer av förordningen och besluta om försöksverksamhet som innebär avvikelser från förordningens bestämmelser.

text: Vägverket får även föreskriva att vägmärken och andra anordningar enligt denna förordning eller material som ingår i sådana skall vara av en sådan typ som godkänts av verket eller en annan myndighet.

text: När Vägverket meddelar föreskrifter och beslut om undantag enligt

text: första stycket

text: skall verket samråda med Banverket i frågor som rör kryssmärke 1.1.34, signalanläggning 12.1 eller förhållanden som regleras i

text: 63 §§

text: Förordning (1992:1294).

text: Ytterligare föreskrifter i fråga om sådana tecken som avses i

text: 67 §§

text: meddelas av rikspolisstyrelsen efter samråd med Vägverket.

text: Förordning (1992:1294).

text: Uppsättning och underhåll enligt

text: och

text: 81 §§

text: får inte utföras av någon annan än den som det åligger att vidtaga åtgärden. Sådana åtgärder får inte heller utföras på annat sätt än som anges i denna förordning eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av den. Inte heller får någon sätta upp anordningar som kan förväxlas med eller som har samma innebörd som de vägmärken eller anordningar som skall sättas upp i den ordning som anges i

text: och

text: 81 §§

text: Ansvar, handläggning och överklagande

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot

text: 85 §

text: döms till böter.

text: Bryter någon mot

text: 85 §

text: , kan kronofogdemyndigheten föranstalta om rättelse. I

text: 43 § väglagen

text: (1971: 948) föreskrivs om rätt för väghållningsmyndigheten att avlägsna anordning som satts upp utan tillstånd.

text: Förordning (1988:1601).

text: Den myndighet som enligt

text: väglagen (1971:948)

text: har hand om väg- eller gatuhållningen skall på begäran av Vägverket meddela beslut i sådana frågor som rör åligganden för myndigheten enligt denna förordning eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den.

text: Förordning (1992:1294).

text: Beslut enligt denna förordning av en polismyndighet eller av en myndighet som har hand om väg- eller gatuhållningen får överklagas hos länsstyrelsen. Detsamma gäller beslut av kommunala nämnder i sådana frågor som avses i

text: 77 § andra stycket

text: eller

text: 80 § 2 c.

text: Länsstyrelsens beslut får överklagas hos Vägverket. Verkets beslut i ett överklagat ärende får inte överklagas vidare.

text: Beslut av Banverket eller Naturvårdsverket enligt denna förordning får överklagas hos regeringen. Detsamma gäller beslut som Vägverket har fattat i första instans.

text: De statliga väghållningsmyndigheterna får överklaga beslut enligt denna förordning av polismyndigheter, kommunala myndigheter som handhar väg- eller gatuhållningen eller länsstyrelser. Naturvårdsverket får överklaga beslut av kommunala nämnder i sådana frågor som avses i

text: 77 § andra stycket

text: Förordning (1998:1256).

text: Ett beslut av en kommunal nämnd i en sådan fråga som avses i

text: 77 § andra stycket

text: eller

text: 80 § 2 c

text: blir gällande när beslutet vinner laga kraft. I beslutet kan dock förordnas att det skall gälla omedelbart.

text: Beslut i andra fall enligt denna förordning skall gälla omedelbart om inte något annat förordnas i beslutet.

text: Förordning (1988:1601).


dcterms:title: Förordning (1978:105) om statligt stöd till trädgårdsföretag med produktion av rosor och nejlikor

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Statligt stöd lämnas enligt denna förordning för omställning av produktionen eller för andra åtgärder som kan förbättra lönsamheten vid trädgårdsföretag som år 1977 odlade rosor och nejlikor. Stöd lämnas även till trädgårdsföretag som år 1976 odlade sådana växtslag men som år 1977 har lagt om sin produktion till annan odling.

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Stöd utgår endast om sådan odling av rosor och nejlikor som avses i

text: 1 §

text: har omfattat en areal av minst 1000 m och produktionen i huvudsak har avyttrats till återförsäljare.

text: Stödets storlek bestäms efter prövning i varje särskilt fall på grundval av den areal som odlingen har omfattat.

beteckning: 3 §

text: Stöd får beviljas endast om ansökan om stöd har gjorts före utgången av juni 1978, om ej särskilda skäl föranleder annat.

beteckning: 4 §

text: Stöd lämnas som avskrivningslån och utgår ur lantbruksstyrelsens delfond under fonden för låneunderstöd.

beteckning: 5 §

text: Avskrivningslån skall avskrivas tre år efter det lånet helt har betalats ut, om ej annat bestäms i det särskilda fallet eller följer av

text: 6 §

beteckning: 6 §

text: Avskrivningslån får uppsägas till återbetalning innan avskrivningstiden har gått till ända, om

text: lånet har beviljats på grund av oriktig eller vilseledande uppgift från låntagaren,

text: denne bryter mot villkor för lånet eller

text: sådant förhållande inträffar att låntagaren med hänsyn till syftet med stödet uppenbarligen ej bör få behålla lånet längre.

text: Övergår företaget eller del därav till ny ägare, innan avskrivningstiden har gått till ända, får lånet uppsägas till betalning. Uppsäges ej lånet, får det övertagas av den nye ägaren på samma villkor som har gällt för den tidigare låntagaren.

beteckning: 7 §

text: Fråga om beviljande och uppsägning av avskrivningslån prövas av lantbruksstyrelsen.

text: Ansökan om lån inges till lantbruksnämnden.

beteckning: 8 §

text: Talan mot lantbruksstyrelsens beslut förs hos regeringen genom besvär.

beteckning: 9 §

text: Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av lantbruksstyrelsen.


dcterms:title: Förordning (1978:107) om samordning av statlig pensionsrätt med pensionsrätt på grund av anställning hos tvätteri som drivs av helkommunalt aktiebolag

rdfs:label: Civildepartementet PE

text: Föreskrifterna i

text: 7 § 1 mom.

text: fjärde stycket

text: statens allmänna tjänstepensionsreglemente (

text: ) - SPR - om samordning av tjänstepensionsrätt enligt reglementet med pensionsrätt som har förvärvats på grund av icke-statlig tjänstepensionering skall gälla även i fråga om pensionsrätt som har förvärvats på grund av anställning hos tvätteri som drivs av helkommunalt aktiebolag. Samordning skall dock inte ske beträffande rätt till egeneller familjelivränta enligt SPR.


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 21 §§

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 10 §§

rpubl:andrar: ändr. 13 §

dcterms:identifier: SFS 1978:108 i lydelse enligt SFS 2021:1041

dcterms:title: Förordning (1978:108) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott

rdfs:label: Justitiedepartementet BIRS

cells: Bestämmelser i lagen som inte gäller i förhållande till staten

type: rad

text: 5 §

text: 5 §

text: 5 §

text: 5 §

text: 5 §

cells: Nederländerna med Nederländska Antillerna och Aruba

text: 5 §

text: 5 §

text: 5 §

type: tabell

text: Lagen (

text: ) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott (

text: lagföringslagen

text: ) ska, med nedan angivna begränsningar, tillämpas i förhållande till följande stater som har tillträtt den europeiska konventionen den 15 maj 1972 om överförande av lagföring i brottmål (

kind: term

text: lagföringskonventionen

text: Enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till

text: lagföringslagen

text: ska den inte tillämpas vid samarbete rörande lagföring för brott som har begåtts innan lagföringskonventionen trätt i kraft mellan Sverige och den andra staten.

text: Förordning (2009:89).

text: I förhållandet mellan Sverige och annan nordisk stat gäller

text: 21 §§

text: med de jämkningar som följer av

text: 22 §

text: Överförande av lagföring från Sverige till annan stat

type: rubrik

text: Misstänks någon för brott enligt svensk lag och finns anledning att överföra lagföringen till utomnordisk stat, skall åklagaren anmäla ärendet till riksåklagaren.

text: Uppkommer i fall som avses i

text: 2 § andra stycket lagföringslagen

text: behov av att överföra lagföringen, skall Kriminalvården eller annan myndighet som svarar för verkställighet av domen anmäla ärendet till riksåklagaren.

text: Förordning (2005:996).

text: Riksåklagaren beslutar om framställning om överförande av lagföring enligt

text: 2 § lagföringslagen

text: . Han beslutar också om återkallelse av sådan framställning.

text: den misstänktes namn, födelsetid, nationalitet och hemvist,

type: punkt

text: brottets beskaffenhet, tid och plats för brottet samt de svenska straffbestämmelser som är tillämpliga,

text: de tvångsåtgärder som har vidtagits mot den misstänkte.

text: Framställning om överförande av lagföring skall göras skriftligen samt innehålla uppgift om

text: Framställningen skall åtföljas av förundersökningsprotokoll och de andra handlingar som är av betydelse för ärendets prövning i den främmande staten. Är den misstänkte anhållen eller häktad i den främmande staten på grund av framställning som avses i

text: 9 §

text: , får dock framställning om överförande av lagföringen göras utan hinder av att handlingarna kan sändas först senare.

text: Är den misstänkte anhållen eller häktad här i landet eller underkastad reseförbud, skall i framställningen anges att denna kan komma att återkallas om den främmande statens beslut med anledning av framställningen inte har mottagits inom viss tidsfrist. Detsamma gäller om egendom har tagits i beslag eller har belagts med kvarstad eller skingringsförbud med anledning av brottet och viss tidsfrist är påkallad av hänsyn till enskilds rätt eller från allmän synpunkt.

text: Överskrids tidsfristen, skall framställningen återkallas om ej särskilda skäl föranleder annat.

text: Har, sedan framställning gjorts om överförande av lagföring, här i landet mot den misstänkte vidtagits tvångsåtgärd som är av betydelse för förfarandet, skall den främmande staten omedelbart underrättas härom. Därvid skall

text: 6 §

text: tillämpas.

text: Om den som avses med framställning om överförande av lagföring finns här i landet, skall han om möjligt beredas tillfälle att yttra sig innan framställningen beslutas.

text: Grundas den främmande statens behörighet att överta lagföringen enbart på lagföringskonventionen eller därav föranledd lagstiftning och har den misstänkte begärts häktad här i landet, får riksåklagaren, i avvaktan på framställning om överförande av lagföringen, göra framställning om att den misstänkte skall anhållas eller häktas i den främmande staten.

text: Framställning enligt

text: första stycket

text: skall, utöver de uppgifter som anges i

text: 5 § första stycket

text: , innehålla uppgift om att häktningsframställning har gjorts i enlighet med svensk lag samt en kort redogörelse för saken.

text: Har åtal här i landet väckts mot den som avses med framställning om överförande av lagföring eller har eljest hos domstol uppkommit fråga om åtgärd på grund av brottet, skall riksåklagaren underrätta domstolen om framställningen och om den främmande statens beslut med anledning av framställningen.

text: Har den som avses med framställningen här i landet dömts till påföljd för brottet, lämnas underrättelser enligt

text: första stycket

text: till Kriminalvården eller annan myndighet som svarar för verkställighet av domen.

text: Förordning (2005:996).

text: 10 §

text: skall också tillämpas i fråga om beslut att återkalla framställning om överförande av lagföring. Underrättelse om sådant beslut skall även sändas till den som har avsetts med framställningen.

text: Överförande av lagföring från annan stat till Sverige

text: Riksåklagaren prövar fråga som avses i

text: 10 §§

text: lagföringslagen

text: . Finner riksåklagaren att framställning bör avslås därför att brottet är av politisk natur eller ett rent militärt brott, skall han överlämna frågan till regeringen för avgörande. Riksåklagaren får även i annat fall överlämna frågan till regeringen.

text: Om det för gärningen kan dömas efter svensk lag endast med stöd av

text: 2 kap. 3 § 5 brottsbalken

text: , ska den som avses med framställning om överförande av lagföring ges tillfälle att yttra sig innan beslut fattas med anledning av framställningen.

text: Förordning (2021:1041).

text: Bifalls framställning om överförande av lagföring, får riksåklagaren uppdra åt allmän åklagare att vidta de åtgärder som påkallas av beslutet. Detsamma gäller, om utomnordisk stat gör framställning om åtgärd som avses i

text: 15 § lagföringslagen

text: Förordning (2001:992).

text: Riksåklagaren skall ofördröjligen underrätta behörig myndighet i den främmande staten om beslut med anledning av framställning om överförande av lagföring. Detsamma gäller i fråga om åtgärd enligt

text: 15 § lagföringslagen

text: Sedan dom eller slutligt beslut har vunnit laga kraft, skall bestyrkt avskrift av avgörandet översändas till den utländska myndigheten.

text: Riksåklagaren skall omedelbart underrätta den domstol som beslutat om häktning, när sådan åtgärd skall hävas till följd av förhållande som avses i

text: 16 § lagföringslagen

text: Särskilda bestämmelser

text: Är de upplysningar som har lämnats från annan stat inte tillräckliga för prövningen av fråga om överförande av lagföring, skall riksåklagaren begära de ytterligare upplysningar som behövs från den staten. Därvid får fastställas viss tidsfrist inom vilken upplysningarna skall lämnas.

text: Konsultation som avses i del IV lagföringskonventionen sker genom riksåklagaren.

text: I fråga om rättshjälp enligt

text: 17 § lagföringslagen

text: beslutar den domstol där åtal kan väckas, om framställning om överförande av lagföring bifalls.

text: Handling från främmande stat som är avfattad på annat språk än danska, engelska, norska eller svenska skall vara åtföljd av översättning till engelska eller svenska. Detta gäller dock inte i fråga om avskrift av dom eller slutligt beslut som till följd av överförande av lagföring till främmande stat har meddelats i den staten.

text: Framställning och annat meddelande till eller från utomnordisk stat skall översändas till utrikesdepartementet, som vidarebefordrar handlingen till behörig myndighet. I brådskande fall får framställning eller meddelande översändas genom den internationella kriminalpolis organisationen (

text: Interpol

text: Översättning av handling som skall sändas till främmande stat ombesörjs om det behövs av Justitiedepartementet.

text: Förordning (2000:714).

text: Fråga om överförande av lagföring till eller från Sverige prövas av åklagare, som är behörig att väcka åtal för brottet. Finner åklagaren skäl att avslå framställning från annan nordisk stat, skall han med eget yttrande överlämna ärendet till riksåklagaren.

text: Framställning om överförande av lagföring från en stat till en annan får göras direkt hos behörig myndighet i den senare staten. Skriftväxling i sådant ärende sker direkt mellan berörda myndigheter.

text: Åklagare som beslutar i ärende om överförande av lagföring skall fullgöra de uppgifter som i sådant ärende ankommer på riksåklagaren enligt denna förordning samt i övrigt vidta de åtgärder som påkallas av beslutet.

text: I förhållande till annan nordisk stat gäller följande.

text: Ytterligare föreskrifter för verkställighet av

text: lagföringslagen

text: meddelas av riksåklagaren.


rpubl:andrar: ändr.

text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om fyravgifter och farledsvaruavgifter som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Förordning (1978:13) om farledsvaruavgift i vissa fall

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

cells: Svavelkis och andra naturliga järnsulfider, orostade

cells: Naturlig sand av alla slag, även färgad, annan än metallhaltig sand enligt

text: 26 kap.

cells: Granit och gnejs i form av obearbetad sprängsten

cells: av sådana slag som vanligen används för inblandning i betong eller för vägbyggen, banbyggen e. d., singel, även värmebehandlad; makadam av slagg eller liknande industriellt avfall, även innehållande sådana material som är nämnda i första delen av detta nummer; tjärmakadam; krosskorn, skärv och pulver av stenarter enligt nr 25.15 eller 25.16, även värmebehandlade

cells: Kalksten med användning som flussmedel, omalen; kalksten som vanligen används för framställning av kalk eller cement, omalen

cells: Fältspat, leucit, nefelin och nefelinsyenit

cells: Rostad svavelkis och andra rostade naturliga järnsulfider

cells: Granulerad slagg (slaggsand) från järn- och ståltillverkning

cells: Ogranulerad slagg, glödspån och annat avfall från järn- och ståltillverkning

cells: Gips utgörande restprodukt från kemiska eller närstående industrier

text: Förordning (1991:1787).

text: I fråga om varor, som är hänförliga till nedanstående statistiska nummer enligt tulltaxa med statistisk varuförteckning (Tullverkets författningshandbok TFH I:1) och skall föras från svensk ort till utrikes ort i bulk, tillämpas inte taxan i

text: 5 § förordningen (1977:1119)

text: om farledsvaruavgift. I stället är avgiften i samtliga avgiftsklasser 0,80 kronor per ton.


dcterms:title: Förordning (1978:140) om motvärdet av vissa guldfrancs uttryckt i Internationella valutafondens särskilda dragningsrätter

rdfs:comment: Tabellen inte med här.

rdfs:label: Justitiedepartementet L3

text: Såvitt gäller

text: sjölagen (1891:35 s. 1)

text: motsvarar 15 francs (Poincaréfrancs) en sådan särskild dragningsrätt som används av Internationella valutafonden (SDR). Såvitt gäller lagen (

text: ) om järnvägs ansvarighet vid befordran av resande, fördragen den 7 februari 1970 om godsbefordran på järnväg (CIM) respektive om befordran med järnväg av resande och resgods (CIV) samt konventionen den 19 maj 1956 om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (CMR) motsvarar 3 francs (Germinalfrancs) en SDR.

text: Till följd härav gäller i författningarna de motvärden i SDR som anges nedan.