text: har upphävts genom förordning (1987:496).

text: har upphävts genom förordning (1987:496)

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 22 §§; ny 22 a §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 8, 11-14, 17, 18 §§, rubr. närmast före 10 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §; ny 6 a §

rpubl:andrar: nya 3 a, 8 a §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 3 a §

rpubl:andrar: ändr. 2, 3, 6, 8 §§, 4 p övergångsbest.

rpubl:andrar: upph. 6 a §; ändr. 4 §

rpubl:andrar: upph. 12, 17 §§; ändr. 11 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 a, 22 §§

rpubl:andrar: upph. 2-4 p övergångsbest.; ändr. 4, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §; ny 21 a §

rpubl:andrar: ändr. 4, 9 §§; ny 17 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 22 a §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Intill dess regeringen föreskriver något annat skall vid tillämpningen av denna förordning iakttas Universitets- och högskoleämbetets föreskrifter (UHÄ-FS 1983:16, tillägg UHÄ-FS 1984:46) för verkställigheten av fö rordning (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander.

text: Den som har beviljats utbildningsbidrag före den 1 juli 1993 får dock beviljas ytterligare sådana bidrag enligt bestämmelserna i den upphävda förordningen fram till utgången av juni 1996, om beslutet fattas före den 1 juli 1995. Bidrag som avser tiden efter den 30 juni 1995 lämnas enligt förordningen (

text: ) om utbildningsbidrag för doktorander.

text: Förordning (1995:937).

dcterms:identifier: SFS 1976:536 i lydelse enligt SFS 1995:937

dcterms:title: Förordning (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander

text: Allmänna bestämmelser

beteckning: 1 §

text: Den som är studerande för forskarutbildning vid högskoleenhet kan få utbildningsbidrag för doktorander enligt denna förordning. Sådant utbildningsbidrag kan också utgå till studerande för forskarutbildning vid Handelshögskolan i Stockholm.

text: Utbildningsbidrag avser forskarutbildning som bedrives vid högskoleenhet här i landet. Om den studerandes handledare medger det, får bidrag utgå även under tid då den studerande inom ramen för forskarutbildningen bedriver studier utomlands.

text: Förordning (1977:488).

text: Utbildningsbidrag beviljas för högst tolv månader i sänder (

text: bidragsår

text: Förordning (1984:39).

text: Utbildningsbidrag utgår vid heltidsstudier normalt som helt bidrag, men kan, om den studerande begär det, utgå som del av helt bidrag. Vid deltidsstudier utgår utbildningsbidrag som del av helt bidrag. Del av helt bidrag får utgöra lägst 50 procent eller, om det finns särskilda skäl, lägst 25 procent av helt bidrag.

text: Utbildningsbidrag får utgå under den tid som motsvarar högst åtta bidragsår, dock ej för längre tid än som motsvarar helt bidrag under fyra bidragsår.

text: om den studerande under den tid som utbildningsbidrag har utgått har varit föräldraledig och därvid enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring har varit berättigad till föräldrapenning,

text: om den studerande under den tid som utbildningsbidrag har utgått på grund av sjukdom under en längre tid har varit oförmögen att bedriva sina studier,

text: om den studerande inte har kunnat erbjudas handledning i normal omfattning på grund av ämnets speciella karaktär eller andra särskilda omständigheter,

text: om den studerande under den tid som utbildningsbidrag har utgått har haft förtroendeuppdrag inom en facklig organisation eller studerandeorganisation och hans studier därigenom har fördröjts, eller

text: om det finns andra särskilda skäl.

text: Utbildningsbidrag får dock utgå för ytterligare den tid som motsvarar högst två bidragsår

text: Utbildningsbidrag får utgå längst tre månader efter den månad under vilken den studerande avlägger doktorsexamen.

text: Förordning (1988:511).

beteckning: 3 a §

text: Från den tid som avses i

text: 3 § andra stycket

text: skall avräknas sådan tid under vilken den studerande har innehaft doktorandtjänst eller tjänst som assistent eller amanuens enligt bestämmelserna i

text: 20 kap.

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: eller

text: 13 kap.

text: förordningen (

text: ) för Sveriges lantbruksuniversitet i deras lydelse vid utgången av juni 1983. Vid avräkningen skall beaktas om utbildningsbidraget har avsett hel- eller deltidsstudier, omfattningen av den innehavda tjänsten samt arten och omfattningen av tjänstgöringen.

text: Om innehavaren av en tjänst som assistent är skyldig att tjänstgöra mer än en femtedel av full arbetstid, skall utbildningsbidrag som innehavaren uppbär enligt denna förordning minskas i motsvarande mån. Minskning behöver dock inte göras om minskningen kan medföra att rekryteringen till forskarutbildningen äventyras eller det finns andra särskilda skäl däremot.

text: Förordning (1985:696).

ordinal: 3 a

text: Helt utbildningsbidrag utgår med 10 815 kronor i månaden.

text: Förordning (1992:717).

text: Ansökan m.m.

text: Utbildningsbidrag beviljas efter ansökan. Ansökan skall vara egenhändigt underskriven av den studerande. Uppgift i ansökan avges på heder och samvete.

text: Ansökan skall ges in inom den tid och i den ordning som högskolestyrelsen föresk river.

text: Om särskilda skäl föreligger, får ansökan prövas även om den har kommit in för sent.

text: Förordning (1992:717).

text: Prövning av ärende om utbildningsbidrag

text: Frågor om utbildningsbidrag prövas av fakultets- eller sektionsnämnden. I sådant fall då högskolestyrelsen med stöd av

text: 8 a §

text: har föreskrivit att bidrag får utgå endast under förutsättning att den studerande tar emot ett förordnande på en tjänst som assistent, skall nämnden bereda styrelsen för den institution där tjänsten som assistent är placerad tillfälle att yttra sig. I sådant fall då prefekten fullgör uppgifter enligt

text: 15 kap. 8 § andra stycket 10

text: och 11

text: högskoleförordningen (1977:263)

text: skall i stället denne beredas tillfälle att yttra sig.

text: Förordning (1984:39).

text: 6 a § har upphävts genom förordning (1984:566).

text: Vid prövning av fråga om utbildningsbidrag till studerande som tidigare har beviljats sådant bidrag skall hänsyn tagas till om den studerande har ägnat sig åt forskarutbildningen med framgång.

text: fullgörande av tjänstgöring inom totalförsvaret eller genomgående av sådan kurs i u-landskunskap som anges i

text: 3 § 1 förordningen (1981:664)

text: med instruktion för nämnden för u-landsutbildning, om dessa omfattar högst 60 dagar under ett bidragsår,

text: ledighet i samma omfattning som enligt

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring gäller för rätt till föräldrapenning.

text: Studerande har rätt att behålla utbildningsbidrag vid

text: Studerande får alltid inneha förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer eller studerandeorganisationer.

text: Utöver vad som följer av första och

text: andra styckena

text: får en studerande som uppbär utbildningsbidrag inte ägna sig åt sådan verksamhet som kan fördröja hans studier. Endast om det finns särskilda skäl får en sådan studerande som uppbär helt bidrag meddela undervisning eller utföra annat arbete omfattande mer än en femtedel av full arbetstid.

text: Förordning (1987:496).

beteckning: 8 a §

text: Högskolestyrelsen får föreskriva att utbildningsbidrag i vissa fall får utgå endast under förutsättning att den studerande tar emot förordnande på tjänst som assistent med viss tjänstgöringsskyldighet.

text: Förordning (1982:1264).

ordinal: 8 a

text: Vid beviljande av utbildningsbidrag skall företräde ges åt sådana sökande som bedöms bäst kunna tillgodogöra sig forskarutbildningen.

text: Den som tidigare har beviljats utbildningsbidrag och som har ägnat sig åt forskarutbildningen med framgång har alltid företräde till fortsatt bidrag under den tid som anges i

text: 3 §

text: Förordning (1990:744).

text: Utbildningsbidrag under sjukdom

text: I

text: 15 §§

text: ges föreskrifter om utbildningsbidrag för tid under vilken den studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier. I dessa paragrafer förstås med

text: sjukperiod: tid under vilken den studerande på grund av sjukdom oavbrutet är oförmögen att bedriva sina studier,

text: studietid: den del av ett kalenderhalvår under vilken den studerande bedriver studier och den del av kalenderhalvåret under vilket han skulle ha bedrivit studier, om han ej blivit sjuk.

text: Utbildningsbidrag utgår ej för sjukperiod som infaller under tid då den studerande med stöd av medgivande enligt

text: 1 § andra stycket

text: skall bedriva studier utom landet.

text: Utbildningsbidrag utgår för sjukperiod som infaller under sådan tid för vilken den studerande har beviljats utbildningsbidrag.

text: Förordning (1984:929).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1984:929).

text: Utbildningsbidrag för sjukperiod utgår endast om den studerande har ingett ansökan om bidrag före periodens början. Om synnerliga skäl föreligger kan dock bidrag beviljas för tid under sjukperiod även om ansökan ingetts efter periodens början.

text: Förordning (1979:473).

text: Studerande har rätt till utbildningsbidrag endast för sådan sjukperiod eller del därav som har godkänts av den allmänna försäkringskassa, hos vilken den studerande är inskriven.

text: Förordning (1979:473).

text: Blir den studerande på grund av sjukdom helt oförmögen att bedriva sina studier skall han anmäla detta till den allmänna försäkraingskassan, om han har beviljats utbildningsbidrag för kalenderhalvåret eller om han ansökt eller avser att ansöka därom. Anmälan skall ske enligt de närmare föreskrifter som meddelas av riksförsäkringsverket.

text: Föreskrifterna i

text: 4 kap. 34 § studiestödslagen (1973:349)

text: om godkännande av sjukperiod och i

text: 4 kap. 35 § samma lag

text: om åtgärder av allmän försäkringskassa äger motsvarande tillämpning i fråga om utbildningsbidrag.

text: Utbetalning

text: Utbildningsbidrag betalas ut månadsvis i efterskott. Bidraget betalas ut av myndighet som regeringen anger särskilt.

text: Utgår sjukpenning eller föräldrapenning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring för tid under vilken den studerande uppbär utbildningsbidrag, skall bidraget minskas med belopp som har utgått i sjukpenning eller föräldrapenning. Detta gäller dock inte sjukpenning eller föräldrapenning som är relaterad till inkomst som den studerande har samtidigt som han uppbär utbildningsbidrag.

text: Förordning (1990:744).

text: Särskilda bestämmelser

text: ej bedriver sina studier,

text: bedriver andra studier,

text: bedriver annan verksamhet vid sidan av studierna.

text: Förordning (1979:473).

text: I andra fall än som anges i

text: 3 § fjärde stycket

text: 8 §

text: , eller

text: 15 §§

text: har den studerande ej rätt att uppbära utbildningsbidrag som avser sådan tid under vilken han

text: Ändras den studerandes förhållanden på sådant sätt att utbildningsbidrag ej skall utgå, skall den studerande omedelbart anmäla detta till fakultets- eller sektionsnämnden.

text: Förordning (1977:488).

text: Försummar den studerande sina studier, skall fakultets- eller sektionsnämnden frånta honom rätten till det utbildnignsbidrag som har beviljats honom.

text: Förordning (1977:488).

text: Har någon obehörigen uppburit utbildningsbidrag och har han insett eller bort inse detta, kan vad som har utgått för mycket omedelbart återkrävas.

text: Fråga om återkrav prövas av fakultets- eller sektionsnämnden.

text: På belopp som återkräves enligt

text: första stycket

text: utgår ränta från den dag när medlen har uppburits. Räntan utgår efter en räntesats som vid varje tidpunkt med två procentenheter överstiger normalräntan för lån från statens utlåningsfonder. Om särskilda skäl föreligger, kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från skyldigheten att erlägga ränta.

text: Förordning (1977:488).

text: Vad som föreskrivs i denna förordning om utbildningsbidrag för tid under vilken den studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier skall även gälla för tid under vilken denne är att anse som smittbärare enligt lagen (

text: ) om ersättning till smittbärare och på grund av beslut enligt

text: smittskyddslagen (1988:1472)

text: eller

text: livsmedelslagen (1971:511)

text: eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag är helt oförmögen att bedriva sina studier.

text: Förordning (1989:231).

text: Beslut av en fakultets- eller sektionsnämnd enligt

text: 21 §

text: får överklagas hos Överklagandenämnden för högskolan eller, såvitt avser studerande vid Sveriges lantbruksuniversitet, hos styrelsen för universite tet. I övrigt får beslut som har meddelats av en fakultets- eller sektionsnämnd enligt denna förordning inte överklagas.

text: Beslut av Överklagandenämnden för högskolan eller styrelsen för Sveriges lantbruksuniversitet får inte överklagas.

text: Förordning (1992:717).

text: I fråga om ärenden som i första instans handläggs av allmän försäkringskassa tillämpas bestämmelserna om omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande av försäkringskassas och domstols beslut i

text: 20 kap.

text: 13 §§

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Förordning (1991:1088).

text: Föreskrift i denna förordning om fakultets- och sektionsnämnd skall med stöd av lagen (

text: ) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde, såvitt gäller Handelshögskolan i Stockholm gälla högskolans lärarråd.

text: Föreskrift i denna förordning om fakultets- eller sektionsnämnd skall, såvitt gäller Sveriges lantbruksuniversitet, gälla dess forskarutbildningsnämnd.

text: Förordning (1977:488).

text: Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av styrelsen för Sveriges lantbruksuniversitet, såvitt avser studerande vid universitetet, och av Riksförsäkringsverket i vad avser för eskrift om åtgärd av allmän försäkringskassa.

text: Förordning (1992:717).


text: Denna förordning träder i kraft en vecka efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

type: stycke

text: Genom förordningen upphäves kungörelsen (

text: ) om grupplivförsäkring åt doktorandstipendiater. De äldre bestämmelserna gäller dock fortfarande i fråga om försäkringsfall som inträffat före utgången av år 1975. De nya bestämmelserna gäller även i fråga om den som uppburit eller uppbär doktorandstipendium under tiden den 1 januari 1976--den 30 juni 1977.

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juni 1988, då förordningen (

text: ) om grupplivförsäkring åt vissa doktorander skall upphöra att gälla.

type: punkt

text: Den gamla förordningen gäller fortfarande i fråga om försäkringsfall som har inträffat före utgången av maj 1988.

text: Den som har försäkringsskydd enligt den gamla förordningen när den nya förordningen träder i kraft får försäkringsskydd enligt den senare även om han inte uppfyller villkoren i

text: och

text: 5 §§

text: Med försäkringsgrundande tid enligt den nya förordningen jämställs sådan tid före ikraftträdandet i vilken den försäkrade haft försäkringsskydd enligt den gamla förordningen.

text: Förordnande till förmån för make gäller även under hemskillnad eller betänketid om den försäkrade har försäkringsskydd enligt den gamla förordningen och hemskillnad eller betänketid pågår den 31 maj 1988. Försäkringsskyddet gäller så länge utbildningsbidrag betalas. Den försäkrade kan anmäla att förordnandet inte skall gälla.

text: Om en försäkrad har anmält särskilt förmånstagareförordnande enligt reglementet (

text: ) angående statens grupplivförsäkring skall förordnandet ha fortsatt giltighet vid tillämpningen av den nya förordningen om inte den försäkrade anmäler ändrat förordnande.

text: Försäkringsskydd enligt den gamla förordningen skall, i den mån förutsättningar för förordningens tillämpning förelåg den 31 maj 1988, fortfarande gälla för den som inte förvärvat försäkringsskydd enligt den nya förordningen eller motsvarande bestämmelser. Vid försäkringsfall tillämpas det försäkringsbelopp som vid dödsfallet gällde enligt avtalet den 29 januari 1988 om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S).

type: lista

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1976:554) om grupplivförsäkring åt vissa doktorander

rdfs:label: Finansdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Staten meddelar enligt denna förordning grupplivförsäkring för dödsfall åt den som uppbär utbildningsbidrag för doktorander och ej omfattas av försäkringsskydd enligt reglementet (1962:698) angående statens grupplivförsäkring.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Försäkringsavtalet mellan staten och den försäkrade anses slutet genom att denne tilldelas utbildningsbidrag för doktorander. Avtalet har det innehåll som vid varje tidpunkt framgår av denna förordning.

text: Premiebetalning anses ske genom att doktoranden bedriver de studier för vilka utbildningsbidraget har utgetts.

beteckning: 3 §

text: Statens personalpensionsverk företräder staten i ärenden om grupplivförsäkring enligt denna förordning och handlägger sådana ärenden i den mån de ej enligt föreskrift i förordningen skall handläggas av statens grupplivnämnd.

beteckning: 4 §

text: Försäkringsskydd enligt denna förordning föreligger under tid för vilken utbildningsbidrag för doktorander har beviljats den försäkrade.

text: Doktorand som vid ingången av nämnda tid har rätt till hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring omfattas ej av försäkringsskydd enligt denna förordning så länge han är berättigad till hel sådan förmån.

beteckning: 5 §

text: sjukdom eller olycksfall,

text: havandeskap eller barnsbörd,

text: värnpliktstjänstgöring, dock högst 60 dagar för läsår då utbildningsbidrag utgår, eller

text: studieuppehåll för offentligt uppdrag.

text: Försäkringsskyddet gäller även för tid när den försäkrade är förhindrad att bedriva studier för vilka utbildningsbidrag för doktorander har beviljats, oavsett om utbildningsbidrag utgår, när hindret beror på

text: Försäkringsskydd i fall som avses i

text: första stycket 1

text: föreligger endast om hindret styrkes genom intyg från allmän försäkringskassa eller läkare. Grupplivnämnden får dock medgiva försäkringsskydd även om sådant intyg ej företetts.

beteckning: 6 §

text: Under arbetsoförmåga på grund av sjukdom eller olycksfall gäller försäkringsskyddet, om arbetsoförmågan förelåg vid utgången av den tid för vilken utbildningsbidrag för doktorander har beviljats eller om den har uppstått under tid, då försäkringsskyddet gäller enligt 2--4. För fortsatt försäkringsskydd kräves att arbetsoförmågan styrkes genom intyg från allmän försäkringskassa eller läkare. Grupplivnämnden får dock medgiva försäkringsskydd även om sådant intyg ej företetts. Varar arbetsoförmågan mer än ett år, skall den försäkrade varje kalenderår efter det år då den uppstod anmäla till personalpensionsverket att försäkringsskyddet alltjämt skall vara i kraft, om ej grupplivnämnden befriat honom från sådan anmälningsskyldighet. Fullgöres ej anmälningsskyldighet, får nämnden besluta att försäkringsskyddet skall upphöra. Den försäkrade skall vid anmälan förebringa sådan utredning om sin arbetsförmåga och sina anställningsförhållanden som är av betydelse för bedömningen av rätten till fortsatt försäkringsskydd.

text: Under de 104 veckorna närmast efter utgången av den tid för vilken utbildningsbidrag har beviljats gäller försäkringsskyddet så länge den försäkrade är arbetslös och söker arbete, dock längst så många veckor som utbildningsbidrag har åtnjutits. För fortsatt försäkringsskydd kräves att det genom intyg från arbetsförmedling eller erkänd arbetslöshetskassa styrkes att den försäkrade genom att söka arbete stått till den allmänna arbetsmarknadens förfogande. Grupplivnämnden får dock medgiva försäkringsskydd även om sådant intyg ej företetts.

text: Har den försäkrade beviljats hel förtidspension enligt

text: 7 kap. 1 § andra stycket

text: eller

text: 13 kap. 1 § första stycket andra punkten

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring gäller försäkringsskyddet under den tid pensionen utgår om skyddet förelåg vid pensionstidens början.

text: Under anställning som ej är förenad med motsvarande skydd gäller försäkringsskyddet lika länge som om den försäkrade hade varit arbetslös.

text: Efter utgången av den tid under vilken försäkringsskydd föreligger enligt

text: 4 § första stycket

text: fortfar skyddet att gälla i följande fall.

beteckning: 7 §

text: Bosätter sig den som åtnjuter försäkringsskydd enligt

text: 6 §

text: utomlands, träder försäkringsskyddet ur kraft. Grupplivnämnden får dock medge undantag härifrån, om särskilda skäl föreligger.

beteckning: 8 §

text: Vid krigstillstånd i Sverige gäller lagen (

text: ) om

kind: term

text: krigsansvarighet

text: för liv- och invaliditetsförsäkring i fråga om försäkringsgivarens ansvarighet (krigsansvarighet).

text: För försäkring som har meddelats efter krigstillståndets inträdande eller inom tre månader dessförinnan är försäkringsgivare fri från krigsansvarighet, om regeringen med stöd av

text: 3 § nämnda lag

text: har förordnat härom.

beteckning: 9 §

text: Avlider den försäkrade innan han fyllt 67 år, utgår försäkringsbelopp enligt

text: 19 §§

text: reglementet (

text: ) angående statens grupplivförsäkring, om han åtnjutit utbildningsbidrag för doktorander under minst fem dagar.

text: Har den avlidne icke åtnjutit utbildningsbidrag för doktorander under minst fem dagar, utgår begravningshjälp med belopp som anges i

text: 21 § första stycket

text: reglementet.

text: Bestämmelserna i reglementet (1962:698) angående statens grupplivförsäkring om rätt till försäkringsbelopp vid makes frånfälle, förmånstagareförordnande, utbetalning av försäkringsbelopp, inskränkning i rätten att förfoga över försäkringen, prövning av frågor om försäkringsbelopp m.m. och reglementets tillämplighet m.m. äger motsvarande tillämpning på grupplivförsäkring enligt denna förordning.

text: Gäller för den som åtnjuter försäkringsskydd enligt denna förordning annan av arbetsgivare bekostad grupplivförsäkring med väsentligen samma försäkringsvillkor som för statens grupplivförsäkring, utgår av försäkringsförmån enligt denna förordning endast det belopp varmed sådan förmån överstiger förmån enligt den andra försäkringen.

text: I övrigt skall bestämmelserna i reglementet (1962:698) angående statens grupplivförsäkring om samordning med annan tjänstegrupplivförsäkring äga motsvarande tillämpning på grupplivförsäkring enligt denna förordning.


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:title: Förordning (1976:555) om tillämpning av en mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge träffad överenskommelse om bestämmelser för tillgodoräknande av kvalifikationsperioder m.m. i samband med rätt till ersättning för arbetslöshetsförsäkrade

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: efter sin senaste inflyttning i Sverige av medlems- och arbetsvillkoren har fullgjort minst fyra veckor eller

text: har varit medlem i svensk erkänd arbetslöshetskassa och sysselsatt i Sverige inom tolv månader räknat från dagen för ansökan om såväl arbete hos offentlig arbetsförmedling som medlemskap i arbetslöshetskassa.

text: Bestämmelserna i artikel 4 i överenskommelsen den 28 juni 1976 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om bestämmelser för tillgodoräknande av kvalifikationsperioder m.m. i samband med rätt till ersättning för arbetslöshetsförsäkrade skall lända till efterrättelse här i riket endast i fråga om försäkrad som

text: Har anställningen, i fall som avses i

text: första stycket 1

text: , utan den försäkrades vållande upphört tidigare än efter fyra veckor, skall, om anställningen var avsedd att vara längre tid, artikel 4 ändå tillämpas. Första stycket 2 tillämpas endast beträffande den som dels utan avbrott har tillhört arbetslöshetsförsäkringen i annat nordiskt land efter utträdet ur svensk erkänd arbetslöshetskassa, dels är stadigvarande bosatt i Sverige och dels har ansökt om såväl arbete hos offentlig arbetsförmedling som medlemskap i arbetslöshetskassa inom åta veckor från återinflyttningen.

text: Förordning (1977:17).

text: Bilaga

type: rubrik

text: Överenskommelse mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om bestämmelser för tillgodoräknande av kvalikationsperioder m.m. i samband med rätt till ersättning för arbetslöshetsförsäkrade

text: Regeringarna i Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge, som har tillträtt konventionen om social trygghet mellan dessa länder av den 15 september 1955, har beslutat ingå följande överenskommelse.

text: Artikel 1

text: Denna överenskommelse avser de obligatoriska arbetslöshetsförsäkringarna i Norge och Island, de erkända arbetslöshetskassorna i Sverige samt de erkända arbetslöshetskassor i Danmark och Finland som har biträtt överenskommelsen. För nämnda försäkringar och kassor används i det följande den gemensamma benämningen "arbetslöshetsförsäkringen".

text: För sjömän på fartyg i utrikes fart tillhörande något av de avtalsslutande länderna gäller denna överenskommelse, om vederbörande är medborgare i eller är bosatt i ett av de avtalsslutande länderna.

text: Artikel 2

text: Med "kvalifikationsperioder" förstås i denna överenskommelse arbets- och avgiftsperioder som får tillgodoräknas inom arbetslöshetsförsäkringen i det land efter vars lagstiftning de har fullgjorts eller anses ha fullgjorts, samt alla därmed jämställda perioder i den utsträckning de enligt nämnda lagstiftning får tillgodoräknas som kvalifikationsperioder.

text: Med "gränsarbetare" förstås en arbetstagare som arbetar i ett av de avtalsslutande länderna men är bosatt i ett annat land, till vilket han vanligen återvänder minst en gång per vecka. Om en gränsarbetare av det företag i vilket han är fast anställd, tillfälligt erhåller stationeringsort, varifrån han icke minst en gång per vecka kan återvända till bosättningsorten, anses han ändå som gränsarbetare under en tid av högst fyra månader. Detta gäller även om arbetet är förlagt till bosättningslandet.

text: Artikel 3

text: En arbetstagare som har omfattats av arbetslöshetsförsäkringen i ett av de avtalsslutande länderna, äger rätt att genom överflyttning inträda i arbetslöshetsförsäkringen i ett annat av länderna, så snart han där har erhållit avlönat arbete inom försäkringens område.

text: Vart och ett av de avtalsslutande länderna kan bestämma i vilken utsträckning andra grupper än arbetstagare skall omfattas av bestämmelserna i först stycket i förhållande till landets egen lagstiftning.

text: Vart och ett av de avtalsslutande länderna kan göra undantag från bestämmelserna i

text: första stycket

text: beträffande egna medborgare.

text: Artikel 4

text: Arbetslöshetsförsäkringen i vart och ett av de avtalsslutande länderna, enligt vars lagstiftning rätt till ersättning under arbetslöshet är beroende av att kvalifikationsperioder har fullgjorts, skall, i den utsträckning det är nödvändigt för vederbörandes rätt till ersättning, ta hänsyn till perioder som har intjänats i vart och ett av de övriga nordiska länderna som tillgodoräkningsbara kvalifikationsperioder, dock endast under förutsättning at perioderna skulle ha varit tillgodoräkningsbara enligt lagstiftningen i det land där anspråk på ersättning görs gällande.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: tillämpas endast beträffande den som senast har fullgjort kvalifikationsperioder enligt lagstiftningen i det land där anspråk på ersättning görs gällande.

text: Vart och ett av de avtalsslutande länderna bestämmer om och i vilken utsträckning villkoret i

text: andra stycket

text: skall tillämpas, men kan icke kräva längre kvalifikationsperiod än sammanlagt fyra veckor.

text: Artikel 5

text: Om lagstiftningen i ett avtalsslutande land föreskriver att ersättningen skall beräknas på grundval av tidigare lön eller annan förvärvsinkomst, skall förvärvsinkomst som har uppburits i ett annat avtalsslutande land likställas med förvärvsinkomst som har uppburits i vistelselandet, enligt regler som fastställs av vederbörande land.

text: Artikel 6

text: Vid beräkning av ersättningstidens längd i det särskilda fallet, skall den tid som den försäkrade har uppburit ersättning i de övriga avtalsslutande länderna medräknas.

text: Artikel 7

text: En gränsarbetare som blir helt eller delvis arbetslös utan att anställningen har upphört har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i det land där han är sysselsatt, som om han var bosatt där.

text: En gränsarbetare som blir arbetslös har, om anställningen har upphört, rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i det land där han är bosatt som om han hade omfattats av detta lands lagstiftning under sin senaste anställning.

text: Artikel 8

text: Så länge en arbetslös har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i ett av de avtalsslutande länderna, kan han icke göra anspråk på ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i ett annat av länderna.

text: Artikel 9

text: Utöver de särregler som denna överenskommelse innehåller, gäller varje enskilt lands nationella bestämmelser.

text: Artikel 10

text: Tillsynsmyndigheterna för arbetslöshetskassorna skall hålla varandra och tillsynsmyndigheterna för de obligatoriska arbetslöshetsförsäkringarna underrättade om vilka arbetslöshetskassor som vid varje tidpunkt är anslutna till denna överenskommelse.

text: Artikel 11

text: Tillsynsmyndigheterna för arbetslöshetskassorna och för de obligatoriska arbetslöshetsförsäkringarna utfärdar de närmare föreskrifter, som kan vara erforderliga vid tillämpningen av denna överenskommelse.

text: Ovannämnda myndigheter skall vidare hålla varandra underrättade om ändringar i lager och andra bestämmelser rörande arbetslöshetförsäkringen.

text: Artikel 12

text: Denna överenskommelse träder i kraft den 1 juli 1976.

text: Från och med samma dag upphävs överenskommelsen den 8 september 1959 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om bestämmelser för tillgodoräknande av avgifts- och arbetsperioder för arbetslöshetsförsäkrade som flyttar mellan respektive länder.

text: Överenskommelsen kan med minst tolv månaders varsel uppsägas till påföljande 1 januari.

text: Samma uppsägningstid gäller för arbetslöshetskassa, som önskar återkalla sitt beslut om anslutning till överenskommelsen.

text: Överenskommelsen skall vara deponerad i det norska utrikesdepartementets arkiv och bestyrkta avskrifter skall av norska utrikesdepartementet tillställas var och en av de fördragsslutande ländernas regeringar.

text: Till bekräftelse härav har de respektive fullmäktige undertecknat denna överenskommelse.

type: rad

type: tabell

text: Som skedde i Oslo den 28 juni 1976 i ett exemplar på svenska, danska, finska, isländska och norska språken, varvid på svenska språket utfärdades två texter, en för Sverige och en för Finland.

text: Överenskommelsen mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om bestämmelser för tillgodoräknande av kvalifikationsperioder m.m. i samband med rätt till ersättning för arbetslöshetsförsäkrade.

text: Vid undertecknandet av den i dag mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge ingångna överenskommelsen för tillgodoräknande av kvalifikationsperioder m.m. i samband med rätt till ersättning för arbetslöshetsförsäkrade förklarar staternas fullmäktige att det råder enighet om följande:

text: De avtalsslutande länderna bestämmer själva under vilka förutsättningar och inom vilka gränser en arbetslös, som uppfyller de i ett av de avtalsslutande ländernas lagstiftning uppställda villkoren för rätt till ersättning och som reser till ett eller flera av de andra avtalsslutande länderna för att där söka arbete, bevarar sin rätt till ersättning.

text: Tillämpningen av denna bestämmelse förutsätter att skyldighet föreligger för de avtalsslutande länderna att för utreselandets räkning genomföra erforderlig kontroll av den arbetssökande.

text: Förevarande slutprotokoll utgör en del av överenskommelsen mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om bestämmelser för tillgodoräknande av kvalifikationsperioder m.m. i samband med rätt till ersättning för arbetslöshetsförsäkrade och äger giltighet under samma förutsättningar och under samma tid som denna.

text: Till bekräftelse härav har de respektive fullmäktige undertecknat detta protokoll.

text: Som skedde i Oslo den 28 juni 1976.

type: bilaga


rpubl:andrar: upph. 53, 70 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985. De nya bestämmelserna i

text: 60 §

text: tillämpas när skadeståndsskyldigheten har uppkommit efter ikraftträdandet. I annat fall tillämpas

text: 60 §

text: i dess äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 41, 60 §§

rpubl:andrar: ändr. 47 §

rpubl:andrar: ändr. 42 §; nya 25 a, 31 a §§

rpubl:andrar: ändr. 38 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992. I fråga om skadeståndsansvar som har uppkommit före ikraftträdandet gäller

text: 60 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 60 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. En arbetsgivare är dock inte skyldig att förhandla eller underrätta enligt de nya bestämmelserna i

text: 13 § andra stycket

text: och

text: 15 § andra stycket

text: , om det skulle innebära att förhandling skulle ha inletts eller underrättelse skulle ha lämnats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 52 §; nuvarande 49 § betecknas 52 §; ändr. 45, 46, 47, 48, 50, 51, den nya 52, 63 §§; nya 47 a, 47 b, 49, 53, 62 a §§, rubr. närmast före 45, 62 a §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §; ny 41 b §

rpubl:andrar: ändr. 4, 20 §§; nya 19 a, 19 b §§

rpubl:andrar: ändr. 15 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om upphandlingar på vilka lagen (

text: ) om offentlig upphandling är tillämplig.

rpubl:andrar: ändr. 39, 40 §§

rpubl:andrar: ändr. 42 §; nya 41 c, 42 a §§

rpubl:andrar: ändr. 38, 41 c §§

rpubl:andrar: ändr. 46 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2017.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för upphandlingar som har påbörjats före den 1 januari 2017.

rpubl:andrar: ändr. 41 c, 42 a §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2019.

text: Bestämmelserna ska inte tillämpas när det gäller en stridsåtgärd som har påbörjats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4, 42 a, 44 §§; nya 41 d, 41 e §§

rpubl:andrar: ändr. 41 c §

text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 2022.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för sådana upphandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 39 §

dcterms:alternate: MBL

dcterms:identifier: SFS 1976:580 i lydelse enligt SFS 2026:886

dcterms:title: Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet

rdfs:comment: Rättelseblad 2007:1095 har iakttagits.

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet ARM

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag äger tillämpning på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.

text: Som arbetstagare anses i lagen även den som utför arbete åt annan och därvid ej är anställd hos denne men har en ställning av väsentligen samma slag som en anställd. Den för vars räkning arbetet utföres skall i sådant fall anses som arbetsgivare.

text: Arbetsgivares verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantages från lagens tillämpningsområde såvitt avser verksamhetens mål och inriktning.

text: Innehåller lag eller med stöd av lag meddelad författning särskild föreskrift som avviker från denna lag, gäller den föreskriften.

text: Ett avtal är ogiltigt i den mån det innebär att en rättighet eller skyldighet enligt denna lag upphävs eller inskränks.

text: Genom ett kollektivavtal får det dock göras avvikelser från

text: och

text: 19 §§

text: 20 § första stycket

text: och

text: 28 §§

text: 29 § tredje meningen

text: 40 §§

text: 43 § andra stycket

text: samt

text: och

text: 65 §§

text: . Kollektivavtalet får inte innebära att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarsidan än som följer av

text: rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, eller av

text: rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter, båda i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1794

text: I ett kollektivavtal får det också föreskrivas längre gående fredsplikt än som anges i

text: 41 a

text: 41 b

text: 41 e

text: och

text: 44 §§

text: eller ett längre gående skadeståndsansvar än det som följer av denna lag.

text: Lag (2019:503).

text: Vad i denna lag föreskrivs innebär inte rätt till insyn för en part i sådana förhållanden hos motparten, som har betydelse för en förestående eller redan utbruten arbetskonflikt, eller rätt till inflytande över motpartens beslut rörande sådan konflikt.

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 39 §§

text: skall tillämpas även när kollektivavtal tillfälligt inte gäller.

text: Lag (1994:1686).

text: Med

text: arbetstagarorganisation

text: avses sådan sammanslutning av arbetstagare som enligt sina stadgar skall tillvarataga arbetstagarnas intressen i förhållandet till arbetsgivaren. Med arbetsgivarorganisation avses motsvarande sammanslutning på arbetsgivarsidan.

text: Med

text: lokal arbetstagarorganisation

text: avses sådan sammanslutning av arbetstagare som är part i lokal förhandling med arbetsgivare. Med central arbetstagarorganisation avses förbund eller därmed jämförlig sammanslutning av arbetstagare.

text: Bestämmelser som avser arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation gäller i tillämpliga delar sammanslutning av flera sådana organisationer. Vad som sägs om medlem i organisation gäller i sådant fall de anslutna organisationerna och deras medlemmar.

text: Föreningsrätt

text: Med

text: föreningsrätt

text: avses rätt för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, att utnyttja medlemskapet och att verka för organisationen eller för att sådan bildas.

text: Föreningsrätten skall lämnas okränkt. Kränkning av föreningsrätten föreligger, om någon på arbetsgivar- eller arbetstagarsidan vidtager åtgärd till skada för någon på andra sidan för att denne har utnyttjat sin föreningsrätt eller om någon på ena sidan vidtager åtgärd mot någon på andra sidan i syfte att förmå denne att icke utnyttja sin föreningsrätt. Sådan kränkning föreligger även om åtgärden vidtages för att åtagande mot annan skall uppfyllas.

text: Arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation är icke skyldig att tåla sådan kränkning av föreningsrätten som innebär intrång i dess verksamhet. Finns både lokal och central organisation, gäller vad som nu har sagts den centrala organisationen.

text: Sker kränkning av föreningsrätten genom avtalsuppsägning eller annan sådan rättshandling eller genom bestämmelse i kollektivavtal eller annat avtal, är rättshandlingen eller bestämmelsen ogiltig.

text: Det åligger arbetsgivar- och arbetstagarorganisation att söka hindra, att medlem vidtager åtgärd som kränker föreningsrätten, Har medlem vidtagit sådan åtgärd, är organisationen skyldig att söka förmå honom att upphöra därmed.

text: Förhandlingsrätt

text: Arbetstagarorganisation har rätt till förhandling med arbetsgivare i fråga rörande förhållande mellan arbetsgivaren och sådan medlem i organisationen, som är eller har varit arbetstagare hos arbetsgivaren. Arbetsgivare har motsvarande rätt att förhandla med arbetstagarorganisation.

text: Förhandlingsrätt enligt

text: första stycket

text: tillkommer arbetstagarorganisationen även i förhållande till organisation som arbetsgivaren tillhör och arbetsgivarens organisation i förhållande till arbetstagarorganisationen.

text: Innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av sin verksamhet, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal. Detsamma skall iakttagas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av arbets- eller anställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör organisationen.

text: Om synnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa beslut innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt

text: första stycket

text: När arbetstagarorganisation som avses i

text: 11 §

text: påkallar det, skall arbetsgivare även i annat fall än där anges förhandla med organisationen innan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem i organisationen. Om särskilda skäl föranleder det, får arbetsgivaren dock fatta och verkställa beslutet innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet.

text: Om en fråga särskilt angår arbets- eller anställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör en arbetstagarorganisation i förhållande till vilken arbetsgivaren inte är bunden av kollektivavtal, är arbetsgivaren skyldig att förhandla enligt

text: och

text: 12 §§

text: med den organisationen.

text: Om arbetsgivaren inte är bunden av något kollektivavtal alls, är arbetsgivaren skyldig att förhandla enligt

text: 11 §

text: med alla berörda arbetstagarorganisationer i frågor som rör uppsägning på grund av arbetsbrist eller en sådan övergång av ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet som omfattas av

text: 6 b § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd. Detta gäller dock inte om arbetsgivaren endast tillfälligt inte är bunden av något kollektivavtal.

text: Lag (1994:1686).

text: Finns lokal arbetstagarorganisation, skall förhandlingsskyldigheten enligt

text: 13 §§

text: fullgöras i första hand genom förhandling med denna.

text: Uppnås icke enighet vid förhandling enligt

text: första stycket

text: , skall arbetsgivaren på begäran förhandla även med central arbetstagarorganisation.

text: En part som är skyldig att förhandla skall själv eller genom ombud inställa sig vid förhandlingssammanträde och, om det behövs, lägga fram ett motiverat förslag till lösning av den fråga som förhandlingen avser. Parterna kan gemensamt välja någon annan form för förhandling än sammanträde.

text: skälen till de planerade uppsägningarna,

text: antalet arbetstagare som avses bli uppsagda och vilka kategorier de tillhör,

text: antalet arbetstagare som normalt sysselsätts och vilka kategorier de tillhör,

text: den tidsperiod under vilken uppsägningarna är avsedda att verkställas, och

text: beräkningsmetoden för eventuella ersättningar utöver vad som följer av lag eller kollektivavtal vid uppsägning.

text: En arbetsgivare skall i samband med förhandling inför beslut om uppsägning på grund av arbetsbrist i god tid skriftligen underrätta motparten om

text: Arbetsgivaren skall också lämna motparten en kopia av de varsel som har lämnats till Arbetsförmedlingen enligt

text: 2 a § första

text: och

text: andra styckena

text: lagen (

text: ) om vissa anställningsfrämjande åtgärder.

text: Lag (2007:402).

text: Part som vill förhandla skall göra framställning hos motparten om förhandling. Om motparten begär det, skall framställningen vara skriftlig och ange den fråga om vilken förhandling påkallas.

text: I annat fall än som avses i

text: 13 §§

text: skall, om parterna ej enas om annat, sammanträde för förhandling hållas inom två veckor efter det att motparten har fått del av förhandlingsframställning, när motparten är enskild arbetsgivare eller lokal arbetstagarorganisation, och annars inom tre veckor efter det att framställningen har kommit motparten till handa. Det ankommer i övrigt på parterna att bestämma tid och plats för förhandlingssammanträde.

text: Förhandling skall bedrivas skyndsamt. Om part begär det, skall föras protokoll som justeras av båda parter. Enas parterna ej om annat, skall förhandling anses avslutad, när part som har fullgjort sin förhandlingsskyldighet har givit motparten skriftligt besked om att han frånträder förhandlingen.

text: Arbetstagare som har utsetts att företräda sin organisation vid förhandling får ej vägras skälig ledighet för att deltaga i förhandlingen.

text: Rätt till information

text: Part som vid förhandling åberopar skriftlig handling skall hålla den tillgänglig för motparten, om denne begär det.

text: Arbetsgivare skall fortlöpande hålla arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal underrättad om hur hans verksamhet utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt liksom om riktlinjerna för personalpolitiken. Arbetsgivaren skall dessutom bereda arbetstagarorganisationen tillfälle att granska böcker, räkenskaper och andra handlingar, som rör arbetsgivarens verksamhet, i den omfattning som organisationen behöver för att tillvarataga medlemmarnas gemensamma intressen i förhållande till arbetsgivaren.

text: Om det kan ske utan oskälig kostnad eller omgång, skall arbetsgivaren på begäran förse arbetstagarorganisationen med avskrift av handling och biträda organisationen med utredning, som den behöver för nyss angivet ändamål.

text: En arbetsgivare som inte är bunden av något kollektivavtal alls skall fortlöpande hålla arbetstagarorganisationer som har medlemmar som är arbetstagare hos arbetsgivaren underrättade om hur verksamheten utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt liksom om riktlinjerna för personalpolitiken.

text: Lag (2005:392).

text: Arbetstagare som har utsetts att företräda sin organisation för att ta emot information enligt

text: 19 a §

text: får inte vägras skälig ledighet för att ta emot informationen.

text: Lag (2005:392).

text: Finns lokal arbetstagarorganisation, skall informationsskyldigheten enligt

text: 19 §

text: fullgöras mot denna. Vid förhandling enligt

text: 14 § andra stycket

text: skall skyldigheten fullgöras även mot central arbetstagarorganisation, i den mån informationen är av betydelse för förhandlingsfrågan.

text: Informationsskyldigheten enligt

text: 19 a §

text: skall fullgöras mot lokal arbetstagarorganisation om sådan finns.

text: Lag (2005:392).

text: Part som skall lämna information har rätt till förhandling med motparten om tystnadsplikt rörande den information som skall lämnas. Om förhandlingen avser information enligt

text: 19 §

text: , äger

text: 14 §

text: motsvarande tillämpning.

text: första stycket

text: , kan parten väcka talan vid domstol om tystnadsplikt. Sådan talan skall väckas inom tio dagar efter det att förhandling har avslutats. Domstolen skall förordna om tystnadsplikt, i den mån det kan antagas att det annars skulle föreligga risk för väsentlig skada för part eller annan.

text: Har part påkallat förhandling om tystnadsplikt och iakttager han föreskrifterna i första och

text: andra styckena

text: , gäller till dess frågan har blivit slutligt avgjord den tystnadsplikt som han kräver. Är kravet obefogat och har parten insett eller bort inse detta, föreligger dock ej tystnadsplikt.

text: Lag (1977:532).

text: Den som med tystnadsplikt har mottagit information för lokal eller central arbetstagarorganisations räkning får utan hinder av tystnadsplikten föra informationen vidare till ledamot i styrelsen för organisationen. I sådant fall gäller tystnadsplikten även för styrelseledamoten.

text: Kollektivavtal

text: Med

text: kollektivavtal

text: avses skriftligt avtal mellan arbetsgivarorganisation eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation om anställningsvillkor för arbetstagare eller om förhållandet i övrigt mellan arbetsgivare och arbetstagare.

text: Avtal anses skriftligt även när dess innehåll har upptagits i justerat protokoll eller när förslag till avtal och godkännande därav har upptagits i skilda skrifter.

text: Avser kollektivavtal arbetstagares hyresförhållande, har avtalet i den delen verkan som kollektivavtal endast i den mån det är fråga om partsställning och innehåll är sådant som anges i

text: 12 kap. 67 § jordabalken

text: Avtal saknar verkan som kollektivavtal i den mån det har annat innehåll än sådant som avses i

text: och

text: 24 §§

text: Ett kollektivavtal som är ogiltigt enligt utländsk rätt på den grunden att det tillkommit efter en stridsåtgärd är trots detta giltigt här i landet, om stridsåtgärden var tillåten enligt denna lag.

text: Lag (1991:681).

text: Kollektivavtal som har slutits av arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation binder inom sitt tillämpningsområde även medlem i organisationen. Detta gäller oavsett om medlemmen har trätt in i organisationen före eller efter avtalets tillkomst, dock ej i den mån han redan är bunden av annat kollektivavtal.

text: Utträder medlem ur organisation som har slutit kollektivavtal, upphör han ej därmed att vara bunden av avtalet.

text: Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal kan ej med giltig verkan träffa överenskommelse som strider mot avtalet.

text: När ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet övergår från en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal till en ny arbetsgivare, genom en sådan övergång som omfattas av

text: 6 b § i lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd, gäller avtalet i tillämpliga delar för den nya arbetsgivaren. Detta gäller dock inte om den nya arbetsgivaren redan är bunden av något annat kollektivavtal som kan tillämpas på de arbetstagare som följer med.

text: I det fall som avses i

text: första stycket

text: får arbetstagarparten säga upp avtalet inom trettio dagar efter det att den har underrättats om övergången. Görs uppsägning inom denna tid, upphör avtalet att gälla vid övergången eller, om uppsägningen görs efter övergången, vid tidpunkten för uppsägningen. Kollektivavtalet gäller inte heller för den nya arbetsgivaren, om den tidigare arbetsgivaren säger upp avtalet före övergången. Görs en sådan uppsägning senare än sextio dagar före övergången, gäller dock avtalet för den nya arbetsgivaren till dess sextio dagar har förflutit från uppsägningen.

text: När arbetstagares anställningsavtal och anställningsförhållanden har övergått till en ny arbetsgivare enligt

text: 6 b § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd, är den nya arbetsgivaren skyldig att under ett år från övergången tillämpa anställningsvillkoren i det kollektivavtal som då gällde för den tidigare arbetsgivaren. Villkoren skall tillämpas på samma sätt som den tidigare arbetsgivaren var skyldig att tillämpa dessa villkor. Detta gäller dock inte sedan kollektivavtalets giltighetstid har löpt ut eller sedan ett nytt kollektivavtal har börjat gälla för de övertagna arbetstagarna.

text: Om två eller flera arbetsgivar- eller arbetstagarorganisationer slås samman, skall kollektivavtal som gäller för organisation som upplöses, gälla för den sammanslagna organisationen som om avtalet hade slutits av denna.

text: Lag (1994:1686).

text: Är kollektivavtal på den ena sidan eller på båda sidor slutet av flera parter och kräves uppsägning för att avtalet skall upphöra att gälla, får part för egen del säga upp avtalet hos en eller flera parter på andra sidan. Har sådan uppsägning skett till viss tid, får annan part säga upp avtalet till samma tidpunkt. Dennes uppsägning skall dock göras inom tre veckor efter det att uppsägningen annars skulle ha skett eller, om den avtalade uppsägningstiden understiger sex veckor, inom hälften av uppsägningstiden.

text: Uppsägning av kollektivavtal skall ske skriftligen.

text: Har meddelande om uppsägning avsänts under motpartens senast kända adress så tidigt att det hade bort komma denne till handa innan uppsägning senast skulle ha skett, skall uppsägning anses ha ägt rum i tid även om meddelandet icke kommer fram eller kommer fram för sent.

text: Har arbetsgivare, arbetstagare eller organisation som är bunden av kollektivavtal grovt brutit mot sådant avtal eller mot denna lag och har förfarandet väsentlig betydelse för avtalsförhållandet i dess helhet, får domstol på yrkande av motpart förklara att kollektivavtal som binder parterna icke längre skall gälla mellan dem.

text: Är kollektivavtal på den ena sidan eller på båda sidor slutet av flera parter och har förklaring enligt

text: första stycket

text: gjorts för endast vissa av dem, får annan part inom tre veckor därefter med omedelbar verkan säga upp samma avtal för egen del.

text: Finner domstol att visst förfarande strider mot kollektivavtal eller mot denna lag, får domstolen på yrkande befria arbetsgivare, arbetstagare eller organisation från förpliktelse enligt kollektivavtal eller enligt lagen, i den mån det med hänsyn till det otillåtna förfarandet icke skäligen kan krävas att förpliktelsen fullgöres.

text: Lag (1977:532).

text: Är en arbetsgivare bunden av ett kollektivavtal som denna lag inte är direkt tillämplig på och träffar han därefter ett kollektivavtal enligt bestämmelserna i

text: 24 §§

text: skall i de delar avtalen är oförenliga det senare avtalet gälla.

text: Lag (1991:681).

text: Medbestämmanderätt genom kollektivavtal

text: Mellan parter som träffar kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som avser ingående och upphörande av anställningsavtal, ledningen och fördelningen av arbetet och verksamhetens bedrivande i övrigt.

text: I kollektivavtal om medbestämmanderätt kan parterna, med beaktande av vad som föreskrives i

text: 3 §

text: , bestämma att beslut, som annars skulle fattas av arbetsgivaren, skall fattas av företrädare för arbetstagarna eller av särskilt inrättat partssammansatt organ.

text: Lag (1977:529).

text: Bestämmanderätt om tvist om tolkning av avtal

text: Innehåller kollektivavtal föreskrifter om medbestämmanderätt för arbetstagarna i fråga som avses i

text: 32 §

text: och uppkommer tvist om tillämpning i visst fall av sådan föreskrift eller av beslut som har fattats med stöd därav, gäller arbetstagarpartens mening till dess tvisten har slutligt prövats. Detsamma gäller tvist om kollektivavtal rörande påföljd för arbetstagare som har begått avtalsbrott. Vad som nu har sagts ger dock ej arbetstagarparten rätt att verkställa beslut på arbetsgivarens vägnar.

text: Intager två eller flera arbetstagarparter oförenliga ståndpunkter i sådan tvist som avses i

text: första stycket

text: , får arbetsgivaren ej fatta eller verkställa beslut som beröres av tvisten förrän denna har slutligt prövats.

text: Arbetsgivaren behöver ej iakttaga vad som föreskrives i första och

text: andra styckena

text: , om synnerliga skäl föreligger eller om arbetstagarparts mening är oriktig och parten har insett eller bort inse detta.

text: Lag (1977:529).

text: Uppkommer mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation, som är bundna av samma kollektivavtal, tvist om medlems arbetsskyldighet enligt avtal, gäller organisationens mening till dess tvisten har slutligt prövats.

text: Föreligger enligt arbetsgivarens uppfattning synnerliga skäl mot att omtvistat arbete uppskjutes, får han utan hinder av

text: första stycket

text: kräva att arbetet utföres enligt hans mening i tvisten. Arbetstagaren är då skyldig att utföra arbetet. Sådan skyldighet föreligger dock ej, om arbetsgivarens mening i tvisten är oriktig och arbetsgivaren har insett eller bort inse detta eller om arbetet innebär fara för liv eller hälsa eller därmed jämförligt hinder möter.

text: Blir arbetet utfört enligt

text: andra stycket

text: , skall arbetsgivaren omedelbart påkalla förhandling i tvisten. Kan tvisten icke lösas vid förhandling, skall han väcka talan vid domstol.

text: Lag (1977:532).

text: Uppkommer mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation, som är bundna av samma kollektivavtal, rättstvist om lön eller annan ersättning till medlem i organisationen, är arbetsgivaren skyldig att omedelbart påkalla förhandling i tvisten. Kan tvisten icke lösas vid förhandling, skall han väcka talan vid domstol. Underlåter arbetsgivaren att påkalla förhandling eller väcka talan, är han såvitt avser det omtvistade beloppet skyldig att utge ersättning enligt arbetstagarorganisationens mening, om kravet ej är oskäligt.

text: Lag (1977:532).

text: Arbetstagarpartens rätt enligt

text: 35 §§

text: tillkommer den avtalsslutande arbetstagarorganisationen och utövas av lokal arbetstagarorganisation, om sådan finns. Har central förhandling påkallats, utövas rätten av den centrala arbetstagarorganisationen.

text: Skall enligt föreskrift i kollektivavtal förhandling enligt

text: 34 § tredje stycket

text: eller

text: 35 §

text: äga rum både lokalt och centralt, skall central förhandling påkallas inom tio dagar efter det att den lokala förhandlingen har avslutats. Talan vid domstol skall väckas inom tio dagar efter det att förhandling har avslutats.

text: Lag (1977:532).

text: Facklig vetorätt i vissa fall

text: Innan en arbetsgivare beslutar att låta någon utföra visst arbete för hans räkning eller i hans verksamhet utan att denne därvid ska vara arbetstagare hos honom, ska arbetsgivaren på eget initiativ förhandla med den arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal för sådant arbete. Arbetsgivaren är vid förhandlingen skyldig att lämna den information om det tilltänkta arbetet som arbetstagarorganisationen behöver för att kunna ta ställning i förhandlingsfrågan.

text: Första stycket gäller inte, om arbetet är av kortvarig och tillfällig natur eller kräver särskild sakkunskap och det inte är fråga om att anlita arbetstagare enligt lagen (

text: ) om uthyrning av arbetstagare. Första stycket gäller inte heller om den tilltänkta åtgärden i allt väsentligt motsvarar en åtgärd som har godtagits av arbetstagarorganisationen. Om organisationen i ett särskilt fall begär det, är arbetsgivaren dock skyldig att förhandla innan han fattar eller verkställer ett beslut.

text: Om synnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa ett beslut innan förhandlingsskyldigheten enligt

text: första stycket

text: har fullgjorts. Begärs förhandling enligt

text: andra stycket

text: , är arbetsgivaren inte skyldig att skjuta upp beslutet eller verkställigheten till dess förhandlingsskyldigheten har fullgjorts, om det finns särskilda skäl mot uppskov. I fråga om förhandling enligt första och

text: andra styckena

text: ska

text: 14 §

text: tillämpas.

text: Har förhandling begärts enligt första eller

text: andra stycket

text: är arbetsgivaren skyldig att på begäran av arbetstagarorganisationen lämna sådan information om det tilltänkta arbetet som organisationen behöver för att kunna ta ställning i frågan.

text: Lag (2012:855).

text: Har förhandling enligt

text: 38 §

text: ägt rum och förklarar den centrala arbetstagarorganisationen eller, om en sådan inte finns, den arbetstagarorganisation som har slutit kollektivavtalet, att den av arbetsgivaren tilltänkta åtgärden kan antas medföra att lag eller kollektivavtal för arbetet åsidosätts eller att åtgärden på annat sätt strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde, får åtgärden inte beslutas eller verkställas av arbetsgivaren.

text: 13 kap.

text: och

text: 3 §§

text: samt

text: 19 kap. 17 §

text: lagen om offentlig upphandling,

text: 13 kap.

text: och

text: 4 §§

text: samt

text: 19 kap. 17 §

text: lagen om upphandling inom försörjningssektorerna,

text: 11 kap.

text: och

text: 4 §§

text: lagen om upphandling av koncessioner,

text: 11 kap.

text: 3 §§

text: samt

text: 15 kap. 16 §

text: lagen om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, eller

text: 7 kap.

text: 4 §§

text: lagen om valfrihetssystem.

text: Lag (2026:886).

text: Vid upphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling, lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna, lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner, lagen (

text: ) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet eller lagen (

text: ) om valfrihetssystem får en förklaring enligt

text: första stycket

text: göras endast om den grundar sig på omständigheter som anges i

text: Förbud enligt

text: 39 §

text: inträder inte, om arbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt. Förbud inträder inte heller, om arbetstagarorganisationen vid sådan upphandling som avses i

text: 39 § andra stycket

text: har grundat sin förklaring på andra omständigheter än som anges i de bestämmelser som räknas upp där.

text: Har arbetsgivaren med stöd av

text: 38 § tredje stycket

text: verkställt beslut i den fråga som förhandlingen avser, ska

text: 39 §

text: inte tillämpas.

text: Lag (2016:1149).

text: Fredsplikt

text: att utöva påtryckning i en tvist om ett kollektivavtals giltighet, bestånd eller rätta innebörd eller i en tvist huruvida ett visst förfarande strider mot avtalet eller mot denna lag,

text: att åstadkomma ändring i avtalet,

text: att genomföra bestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet har upphört att gälla, eller

text: att stödja någon annan, när denne inte själv får vidta stridsåtgärd.

text: Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal får inte vidta eller delta i arbetsinställelse (

text: lockout eller strejk

text: ), blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd, om avtalet har ingåtts av en organisation och denna organisation inte i behörig ordning har beslutat åtgärden, om åtgärden strider mot en bestämmelse om fredsplikt i kollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål

text: Stridsåtgärder som har vidtagits i strid mot

text: första stycket

text: betecknas som olovliga.

text: Första stycket hindrar inte arbetstagare att delta i en blockad som har beslutats av en arbetstagarorganisation i behörig ordning och som har till ändamål att utverka betalning av klar och förfallen fordran på lön eller på någon annan ersättning för utfört arbete (

text: indrivningsblockad

text: ). En sådan stridsåtgärd är inte olovlig.

text: Lag (1993:1498).

text: En arbetsgivare får inte såsom stridsåtgärd eller som ett led i en stridsåtgärd hålla inne lön eller någon annan ersättning för utfört arbete som har förfallit till betalning. Arbetsgivaren får inte heller hålla inne lön eller någon annan ersättning för utfört arbete, som har förfallit till betalning, med anledning av att arbetstagarna deltar i en strejk eller någon annan stridsåtgärd.

text: Sådana åtgärder som avses i

text: första stycket

text: är att anse som olovliga stridsåtgärder.

text: Lag (1993:1498).

text: En arbetstagare får inte vidta eller delta i en stridsåtgärd som har till ändamål att kollektivavtal skall träffas med ett företag som inte har några arbetstagare eller där bara företagaren eller företagarens familjemedlemmar är arbetstagare och ensamma ägare. Detsamma gäller när en stridsåtgärd har till ändamål att stödja någon som vill träffa kollektivavtal med ett sådant företag. Vad som nu sagts hindrar inte en arbetstagare från att delta i en anställningsblockad som riktar sig mot ett sådant företag och som har beslutats i behörig ordning av en arbetstagarorganisation.

text: första stycket

text: är att anse som olovliga. Förändringar i anställnings- eller ägarförhållanden som har inträffat sedan en stridsåtgärd har varslats eller inletts skall inte beaktas vid bedömningen av om en stridsåtgärd är att anse som olovlig enligt

text: första stycket

text: Lag (2000:166).

text: En stridsåtgärd som vidtas i strid mot 15, 16 eller

text: 19 § lagen (1999:678)

text: om utstationering av arbetstagare är olovlig.

text: Lag (2020:595).

text: om stridsåtgärden inte i behörig ordning har beslutats av arbetstagarens organisation,

text: om stridsåtgärden inte har till ändamål att uppnå kollektivavtalsbundenhet mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen,

text: om arbetstagarorganisationen inte har förhandlat med arbetsgivaren eller arbetsgivarens organisation om de krav som arbetstagarorganisationen ställer, eller

text: om arbetstagarorganisationen kräver att arbetsgivaren ska tillämpa det kollektivavtal som organisationen vill uppnå på ett sådant sätt att det tränger undan arbetsgivarens befintliga kollektivavtal.

text: En arbetstagare får inte vidta eller delta i en stridsåtgärd mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare till stöd för krav i en fråga som är reglerad genom arbetsgivarens kollektivavtal

text: En stridsåtgärd som strider mot

text: första stycket

text: är olovlig.

text: Den allmänna förhandlingsrätten i

text: 10 §

text: ska tillämpas vid förhandlingar enligt

text: första stycket

text: även om arbetstagarorganisationen saknar medlemmar som är anställda hos arbetsgivaren. Skyldigheten att förhandla gäller inte om det har funnits hinder mot förhandlingen som inte har berott på arbetstagarorganisationen.

text: Bestämmelserna i denna paragraf ska inte tillämpas på en stridsåtgärd som har till ändamål att stödja någon annans lovliga stridsåtgärd eller på en indrivningsblockad.

text: Lag (2019:503).

text: En arbetsgivare eller en arbetstagare får inte vidta eller delta i en stridsåtgärd som har till ändamål att utöva påtryckning i en rättstvist.

text: En stridsåtgärd som strider mot

text: första stycket

text: är olovlig.

text: Första stycket tillämpas inte på stridsåtgärder som omfattas av förbudet mot stridsåtgärder i rättstvister i

text: 41 § första stycket 1.

text: Första stycket hindrar inte en indrivningsblockad.

text: Lag (2019:503).

text: En arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation får inte anordna eller på något annat sätt föranleda en olovlig stridsåtgärd. En sådan organisation får inte heller genom understöd eller på något annat sätt medverka vid en olovlig stridsåtgärd.

text: En organisation som själv är bunden av ett kollektivavtal är skyldig att, om en olovlig stridsåtgärd av en medlem förestår eller pågår, försöka hindra åtgärden eller verka för att den upphör.

text: Om någon har vidtagit en olovlig stridsåtgärd, får ingen annan delta i den.

text: Lag (2010:229).

text: Bestämmelserna i

text: 41 d § första stycket 4

text: och

text: 42 § första stycket

text: ska inte tillämpas när en organisation vidtar åtgärder med anledning av arbetsförhållanden som denna lag inte är direkt tillämplig på.

text: Trots

text: första stycket

text: ska

text: 41 d § första stycket 4

text: och

text: 42 § första stycket

text: tillämpas när åtgärder vidtas mot en arbetsgivare som är etablerad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Schweiz och som utstationerar arbetstagare i Sverige enligt lagen (

text: ) om utstationering av arbetstagare.

text: Lag (2019:503).

text: Har olovlig stridsåtgärd vidtagits av arbetstagare som är bundna av kollektivavtal, åligger det arbetsgivaren och berörd arbetstagarorganisation att omedelbart taga upp överläggning med anledning av stridsåtgärden och att gemensamt verka för dess upphörande.

text: Första stycket gäller lokal arbetstagarorganisation, om sådan finns.

text: Om en part vid en förhandling om kollektivavtal har begärt att en fråga som avses i

text: 32 §

text: ska regleras i avtalet eller i ett särskilt avtal, men frågan inte har blivit uttryckligt reglerad när avtalet sluts, ska frågan inte till följd av det slutna avtalet anses omfattad av fredsplikt enligt

text: 41 §

text: vid en senare förhandling om reglering av frågan i ett särskilt avtal.

text: Första stycket ska inte tillämpas om det slutna kollektivavtalet har tillkommit efter en stridsåtgärd mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare i en sådan situation som avses i

text: 41 d §

text: Lag (2019:503).

text: Varsel

text: När en arbetsgivarorganisation, arbetsgivare eller arbetstagarorganisation avser att vidta en stridsåtgärd eller att utvidga en pågående stridsåtgärd, skall den skriftligen varsla motparten och Medlingsinstitutet minst sju arbetsdagar i förväg. Som arbetsdag räknas varje dag utom lördag, söndag, annan allmän helgdag, midsommarafton, julafton och nyårsafton. Tidsfristen skall räknas från samma tidpunkt på dagen som den då stridsåtgärden skall inledas.

text: Omfattar en stridsåtgärd från arbetsgivarsidan även arbetstagare som inte är medlemmar i berörd arbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag på arbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt.

text: Varselskyldigheten gäller inte om det finns giltigt hinder mot att varsla. Skyldighet att varsla finns inte i fråga om stridsåtgärd som avses i

text: 41 § tredje stycket

text: Varsel enligt första och

text: andra styckena

text: skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfattning.

text: Lag (2000:163).

text: Medling

text: För medling i arbetstvister mellan å ena sidan en arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan en arbetstagarorganisation finns Medlingsinstitutet. Institutet ska verka för en väl fungerande lönebildning.

text: Lag (2013:615).

text: Medlingsinstitutet skall genom överläggningar med parter eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar.

text: Institutet skall också ge råd och upplysningar till parterna på arbetsmarknaden om förhandlingar och kollektivavtal.

text: En part som träffat kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor skall på begäran ge in en kopia av avtalet till Medlingsinstitutet.

text: Lag (2000:163).

text: Efter samtycke från parter som förhandlar om kollektivavtal kan Medlingsinstitutet utse en eller flera förhandlingsledare eller medlare.

text: Lag (2000:163).

text: Om Medlingsinstitutet bedömer att det i en tvist finns risk för stridsåtgärder eller om stridsåtgärder redan har påbörjats, får institutet även utan samtycke från parterna utse en eller flera medlare för att medla i tvisten.

text: Medlingsinstitutets beslut enligt

text: första stycket

text: får inte överklagas.

text: Parter som är ense om att de är bundna av ett avtal om förhandlingsordning som innehåller tidsplaner för förhandlingar, tidsramar och regler för tillsättning av medlare, regler om medlarens befogenheter och regler om uppsägning av avtalet kan anmäla avtalet till Medlingsinstitutet för registrering. När avtalet har registrerats, får under dess giltighetstid medlare inte utses utan samtycke från parterna.

text: Lag (2000:163).

text: En medlare som utsetts av Medlingsinstitutet skall försöka få till stånd en överenskommelse mellan parterna. Medlaren skall för det ändamålet kalla parterna till förhandling eller vidta annan lämplig åtgärd. För att främja en god lösning av tvisten, kan medlaren lägga fram egna förslag till överenskommelse.

text: Medlaren skall också verka för att en part uppskjuter eller inställer en stridsåtgärd.

text: Lag (2000:163).

text: Om det främjar en god lösning av tvisten, får Medlingsinstitutet på medlarens begäran besluta att en part skall skjuta upp varslade stridsåtgärder under en sammanhängande tid av högst 14 dagar för varje stridsåtgärd eller utvidgning av en stridsåtgärd. Ett sådant beslut får meddelas endast en gång för varje medlingsuppdrag. Tidsfristen skall räknas från den dag då åtgärden enligt varselmeddelandet skall påbörjas eller utvidgas. Beslutet skall om möjligt föregås av samråd med parterna.

text: Medlingsinstitutets beslut enligt

text: första stycket

text: får inte överklagas.

text: Lag (2000:163).

text: En parts skyldighet enligt

text: 18 §

text: att vid förhandling hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten gäller även i förhållande till en medlare som medverkar vid förhandlingen.

text: Lag (2000:163).

text: En medlare kan föreslå parterna att låta en tvist avgöras genom skiljeförfarande.

text: Medlingsinstitutet kan medverka vid utseende av skiljemän.

text: Om stridsåtgärder har påbörjats, kan Medlingsinstitutet uppmana parterna att låta tvisten avgöras genom skiljeförfarande.

text: En medlare får inte åta sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om inte Medlingsinstitutet i särskilt fall medger det.

text: Lag (2000:163).

text: Om en part har kallats till en överläggning enligt

text: 47 § första stycket

text: och inte infinner sig, kan Medlingsinstitutet förelägga parten vid vite att komma till en överläggning.

text: Om en part, som enligt

text: 10 §

text: är förhandlingsskyldig, har kallats till en förhandling inför medlare men inte infinner sig eller om parten på annat sätt underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt

text: 15 § första stycket

text: , kan Medlingsinstitutet på begäran av medlaren förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet.

text: Medlingsinstitutets beslut enligt första och andra styckena får inte överklagas.

text: Talan om utdömande av vite förs av Medlingsinstitutet vid Arbetsdomstolen. I mål om utdömande av vite får Arbetsdomstolen bedöma även vitets lämplighet.

text: Lag (2000:163).

text: Om en part underlåter att fullgöra sin skyldighet enligt

text: 47 § tredje stycket

text: att ge in en kopia av ett kollektivavtal, kan Medlingsinstitutet förelägga parten vid vite att ge in kopian.

text: Medlingsinstitutets beslut enligt

text: första stycket

text: får inte överklagas.

text: Lag (2000:163).

text: Skadestånd och andra påföljder

text: Arbetsgivare, arbetstagare och organisation som bryter mot denna lag eller mot kollektivavtal skall ersätta uppkommen skada, om ej annat följer av vad nedan sägs.

text: Vid bedömande om och i vad mån skada har uppkommit för någon skall hänsyn tagas även till dennes intresse av att lagens eller kollektivavtalets bestämmelser iakttages och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse.

text: Bryter arbetsgivare eller arbetstagare mot tystnadsplikt som avses i denna lag eller utnyttjar han obehörigen vad han under sådan tystnadsplikt har fått kännedom om, skall han ersätta uppkommen skada.

text: Om någon som företräder arbetsgivare eller organisation gör sig skyldig till handling som avses i

text: första stycket

text: , svarar arbetsgivaren eller organisationen för skadan.

text: I fall som avses i denna paragraf skall ej följa ansvar enligt

text: 20 kap. 3 § brottsbalken

text: Arbetstagarorganisation skall ersätta uppkommen skada, om den i tvist som avses i 33 eller

text: 34 §

text: har föranlett eller godkänt felaktig tillämpning av avtal eller av denna lag och organisationen har saknat fog för sin ståndpunkt i tvisten. Detsamma gäller om organisationen har saknat fog för förklaring enligt

text: 39 §

text: Arbetstagarorganisation svarar vidare för skada, som tillfogas arbetsgivaren genom att företrädare för organisationen i förhållande till honom missbrukar sin ställning som ledamot i särskilt genom avtal inrättat beslutsorgan eller i sådan ställning förfar grovt vårdslöst.

text: Lag (1994:1686).

text: Har arbetsgivare utan fog utkrävt arbete enligt

text: 34 § andra stycket

text: utan att sådana synnerliga skäl som där avses har förelegat, skall han ersätta uppkommen skada.

text: Har organisation, som är bunden av kollektivavtal, eller överordnad organisation anordnat eller föranlett olovlig stridsåtgärd, kan skadestånd ej åläggas enskild arbetsgivare eller arbetstagare för att han har deltagit i åtgärden.

text: Skadestånd kan icke åläggas arbetstagare, om han med sin organisations godkännande har vägrat att utföra arbete som arbetsgivaren har krävt enligt

text: 34 § andra stycket

text: Om det är skäligt kan skadestånd sättas ned eller helt falla bort.

text: Vid bedömande enligt

text: första stycket

text: av arbetstagares skadeståndsskyldighet för deltagande i olovlig stridsåtgärd skall särskild hänsyn tas till omständigheter, som har framkommit vid överläggning enligt

text: 43 §

text: , och verkningarna av överläggningen.

text: I mål om skadestånd för arbetstagares deltagande i en olovlig stridsåtgärd skall domstolen, om arbetskonflikten ännu pågår och om domstolen finner den olovlig, så snart som möjligt ålägga arbetstagarna att återgå till arbetet.

text: Lag (1992:440).

text: Är flera ansvariga för skada, skall skadeståndsskyldigheten fördelas mellan dem efter vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna.

text: Kan enligt denna lag skadestånd följa på åtgärd eller underlåtenhet av arbetstagare, får annan påföljd icke åläggas arbetstagaren utan stöd i författning eller kollektivavtal. Detsamma gäller i fall när av

text: 56 § andra stycket

text: eller

text: 59 §

text: följer, att arbetstagare icke kan åläggas skadestånd.

text: Är annan påföljd än skadestånd föreskriven i kollektivavtal, får den utan hinder av

text: första stycket

text: tillämpas även på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i sådant arbete som avses med avtalet.

text: Varselavgift

text: Den som underlåter att varsla Medlingsinstitutet enligt

text: 45 §

text: skall åläggas att betala en varselavgift till staten. Varselavgiften skall bestämmas till lägst 30 000 kr och högst 100 000 kr. Om det finns särskilda skäl kan varselavgiften bestämmas till ett lägre belopp eller helt falla bort.

text: Den som vidtar en stridsåtgärd i strid mot Medlingsinstitutets beslut enligt

text: 49 §

text: att en varslad stridsåtgärd skall skjutas upp skall åläggas att betala en förhöjd varselavgift om minst 300 000 kr och högst 1 000 000 kr till staten. Om det finns särskilda skäl kan varselavgiften bestämmas till ett lägre belopp eller helt falla bort.

text: Varselavgiften åläggs av tingsrätt på talan av Medlingsinstitutet. Talan skall väckas inom ett år från den dag varsel skulle ha lämnats eller, när det gäller förhöjd varselavgift enligt

text: andra stycket

text: , den dag då stridsåtgärden vidtogs. Försummas det får talan inte väckas.

text: Lag (2000:163).

text: Tvisteförhandling och rättegång

text: I mål, vari denna lag skall tillämpas, gäller lagen (

text: ) om rättegången i arbetstvister.

text: I fråga om mål enligt

text: 62 a §

text: tillämpas för rättegången vad som är föreskrivet om tvistemål där förlikning om saken inte är tillåten. Överklagande av tingsrättens avgörande sker till Arbetsdomstolen. I sådant fall tillämpas lagen om rättegången i arbetstvister med beaktande av första meningen i detta stycke.

text: I fråga om mål om utdömande av vite enligt

text: 52 § fjärde stycket

text: och

text: 53 § tredje stycket

text: gäller vad som i

text: 8 § lagen (1985:206)

text: om viten föreskrivs om allmän domstols handläggning av mål om vitets utdömande.

text: Lag (2000:163).

text: Vill någon som har förhandlingsrätt enligt

text: 10 §

text: yrka skadestånd eller annan fullgörelse enligt denna lag eller kollektivavtal, skall han påkalla förhandling inom fyra månader efter det att han har fått kännedom om den omständighet vartill yrkandet hänför sig och senast inom två år efter det att omständigheten har inträffat. Skall enligt föreskrift i kollektivavtal förhandling äga rum både lokalt och centralt, gäller vad som nu har sagts den lokala förhandlingen. Central förhandling skall i sådant fall påkallas inom två månader efter det att den lokala förhandlingen har avslutats.

text: Första stycket äger motsvarande tillämpning, när part som avses där vill vinna förklaring att rättshandling eller avtalsbestämmelse är ogiltig av det skälet att den innebär kränkning av föreningsrätten.

text: Påkallar part ej förhandling inom föreskriven tid, förlorar han rätten till förhandling.

text: Talan i fall som avses i

text: 64 §

text: skall väckas inom tre månader efter det att förhandling har avslutats. När både lokal och central förhandling har ägt rum, räknas tiden från det att den centrala förhandlingen har avslutats. Har mot förhandling förelegat hinder som ej har berott av käranden, räknas tiden från det att förhandling senast skulle ha hållits.

text: Har organisation ej iakttagit föreskriven tid för förhandling eller väckande av talan, får den som är eller har varit medlem i organisationen och som beröres av tvisten väcka talan inom en månad efter det att tiden har löpt ut. Skall enligt

text: 4 kap. 7 § lagen (1974:371)

text: om rättegången i arbetstvister talan föregås av förhandling men har sådan ej ägt rum, gäller vad som nu har sagts i stället rätt att påkalla förhandling. Talan skall i sådant fall väckas inom tid som anges i

text: 65 §

text: I tvist, vari arbetstagare ej kan företrädas av organisation, skall han väcka talan inom fyra månader efter det att han fått kännedom om den omständighet vartill yrkandet hänför sig och senast inom två år efter det att omständigheten har inträffat.

text: Talan om skadestånd eller annan fullgörelse med anledning av olovlig stridsåtgärd får ej i något fall väckas senare än tre månader efter det att stridsåtgärden har avslutats.

text: Väcker part ej talan inom föreskriven tid, förlorar han rätten till talan.

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 39 §§

text: utgör inte hinder mot beslut enligt

text: 15 kap.

text: rättegångsbalken

text: Lag (1994:1686).

text: 70 § har upphävts genom lag (1980:238).