rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 13, 26, 27, 30, 31 §§; nya 2 b, 27 a §§, rubr. närmast före 27 a §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 23, 29, 30, 32 §§, rubr. närmast före 29 §; omtryck

rpubl:andrar: upph. 11 §; nuvarande 23 § betecknas 24 §: ändr. 1, 8, 15, 17, 18, 22, den nya 24, 26, 29, 30, 31 §§; nya 17 a, 23 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 5, 20, 22 §§, rubr. närmast före 7 §; nya 5 a, 5 b, 7 a §§

rpubl:andrar: upph. 30 §; ändr. 27 a, 29 §§

rpubl:andrar: ny 33 §, rubr. närmast före 33 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 13 §§

rpubl:andrar: upph. 2 b §; ändr. 2, 2 a, 7, 8, 9, 10, 27 a §§, rubr. närmast före 7 §; nya 7 b, 13 b, 13 c, 13 d, 25 a, 31 a, 31 b §§, rubr. närmast före 25 a, 31 a §§

rpubl:andrar: upph. 5 a §; ändr. 5 b §

rpubl:andrar: ny 10 b §

rpubl:andrar: upph. 10 a §

rpubl:andrar: ändr. 26 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph. 32 §, rubr. närmast före 32 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 6, 13 a §§; ny 9 a §

rpubl:andrar: ny 24 §

rpubl:andrar: ändr. 13 b, 13 d §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 13 d §§; ny 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 §, nya 13 f, 15 b §§, rubr. närmast före 15 b §

rpubl:andrar: ny 14 a §, rubr. närmast före 14 a §

rpubl:andrar: upph. 1 a, 15 a §§; nuvarande 15 b, 22 §§ betecknas 14 b, 22 c §§; ändr. 15, 16, 19, den nya 22 c, 25, 26, 28 §§, rubr. närmast före 15 §, rubr. närmast före 15 b § sätts närmast före 14 b §; nya 21 a, 21 b, 21 c, 21 d, 21 e, 21 f, 22, 22 a, 22 b §§, rubr. närmast före 21 a §

rpubl:andrar: ändr. 13 d §

rpubl:andrar: ändr. 29 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 13 d §§; nya 5, 22 d §

rpubl:andrar: upph. 10 b §

dcterms:identifier: SFS 1989:773 i lydelse enligt SFS 2014:440

dcterms:title: Förordning (1989:773) med instruktion för Rikspolisstyrelsen

rdfs:comment: Rättelseblad 2007:1146 har iakttagits.

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Uppgifter

text: Allmänna uppgifter

text: Rikspolisstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Den skall verka för planmässighet, samordning och rationalisering inom polisväsendet vilket framgår av

text: 7 § första stycket polislagen (1984:387)

text: Till Rikspolisstyrelsen hör Säkerhetspolisen, Rikskriminalpolisen och Polishögskolan.

text: Rikspolisstyrelsen är chefsmyndighet för Statens kriminaltekniska laboratorium.

text: Närmare bestämmelser om Säkerhetspolisen finns i förordningen (

text: ) med instruktion för Säkerhetspolisen och Statens kriminaltekniska laboratorium i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens kriminaltekniska laboratorium.

text: Förordning (2002:1051).

text: 1 a § Har upphävts genom förordning (2007:1146).

text: verka för ett förtroendefullt förhållande mellan Polisen och allmänheten,

text: utveckla och precisera de mål och riktlinjer som riksdagen och regeringen lägger fast för polisverksamheten samt förmedla detta till polisorganisationen,

text: utarbeta planer för Polisens beredskapsplanläggning,

text: föra centrala polisregister, och

text: organisera en nationell insatsstyrka med huvuduppgift att bekämpa terroraktioner i landet.

text: Utöver vad som följer av

text: polislagen (1984:387)

text: polisförordningen (1998:1558)

text: polisutbildningsförordningen (1999:740)

text: eller av andra föreskrifter ska Rikspolisstyrelsen särskilt

text: upprätthålla funktionen att vara

text: nationell enhet för den internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) och för den europeiska polisbyrån (Europol),

text: nationell kontaktpunkt för Schengens informationssystem (SIS) genom Sirenekontoret och ansvarig för den nationella delen av SIS samt för utbyte av tilläggsinformation enligt

text: 12 § lagen (2000:344)

text: om Schengens informationssystem,

text: sådan centralbyrå när det gäller penningförfalskning som föreskrivs i den internationella konventionen för bekämpande av penningförfalskning av den 20 april 1929 (SÖ 2001:6),

text: kontaktpunkt i brådskande fall för framställningar enligt rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater,

text: nationellt kontor för återvinning av tillgångar enligt rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott,

text: nationell kontaktpunkt för den europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens yttre gränser (Frontex),

text: nationellt kontaktställe för förmedling av uppgifter enligt rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümrådsbeslutet), utom när det gäller att automatiskt besvara förfrågningar till vägtrafikregistret från utländska kontaktställen,

text: nationell kontaktpunkt enligt Förenta nationernas resolution 55/255, antagen den 31 maj 2001 av generalförsamlingen, tilläggsprotokoll mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, deras delar och komponenter och ammunition till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet,

ordinal: i

text: centralmyndighet vid sådant utbyte av uppgifter ur kriminalregister som avses i rådets rambeslut 2009/315/RIF av den 26 februari 2009 om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll,

ordinal: j

text: nationellt kontaktställe för förmedling av uppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/82/EU av den 25 oktober 2011 om underlättande av ett gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (CBE-direktivet), utom när det gäller att automatiskt besvara förfrågningar till vägtrafikregistret från utländska kontaktställen,

ordinal: k

text: nationell samordningscentral för informationsutbyte och samarbete enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1052/2013 av den 22 oktober 2013

text: om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur),

ordinal: l

text: nationell kontaktpunkt för att skicka och ta emot sådan information som avses i artikel 7 i Förenta nationernas konvention den 13 april 2005 för bekämpande av nukleär terrorism, och

ordinal: m

text: nationell kontaktpunkt för att ta emot och besvara framställningar om hjälp enligt artikel 8bis 4 i Förenta nationernas konvention den 10 mars 1988 för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet med dess protokoll den 14 oktober 2005,

text: organisera en styrka inom Polisen för tjänstgöring utomlands i fredsfrämjande verksamhet (Polisens utlandsstyrka) i samarbete med Försvarsmakten och andra berörda myndigheter,

text: upprätthålla de förbindelser som behövs med utländska brottsbekämpande myndigheter, utländska gränskontrollmyndigheter och internationella organ,

text: i samråd med den nationella OPC-koordinatorn delta i arbetet i den operativa kommittén (OPC), som är en del av Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Östersjöområdet,

text: biträda Regeringskansliet i det internationella arbetet på polisområdet,

text: svara för organisation och samordning av verksamhet för eftersök av trafikskadat vilt,

text: ta emot och vidarebefordra framställningar från enskilda om rätt till information m.m. om Europols personuppgiftsbehandling enligt artikel 30 i rådets beslut av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol),

text: ansvara för polisens bombskyddsverksamhet, och

text: i enlighet med artikel 14.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt,

text: identifiera risksektorer,

text: samla in och sammanställa uppgifter om de inspektioner som utförs, och

text: därutöver årligen informera Regeringskansliet om antalet genomförda inspektioner.

text: Rikspolisstyrelsen ska även

text: Rikspolisstyrelsen får ingå överenskommelse om samarbete med en utländsk brottsbekämpande myndighet eller utländsk gränskontrollmyndighet i stater som är medlemmar i Europeiska unionen eller som har slutit avtal enligt konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om samarbete med konventionsländerna. Detta gäller dock inte om överenskommelsen kräver riksdagens eller Utrikesnämndens medverkan. Innan en sådan överenskommelse ingås ska Regeringskansliet (Justitiedepartementet) underrättas.

text: Förordning (2014:440).

text: Tillsynsuppgifter

text: Av

text: 7 § polislagen (1984:387)

text: följer att Rikspolisstyrelsen har tillsyn över Polisen.

text: att polisverksamheten bedrivs i överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer som riksdagen och regeringen har lagt fast för den,

text: att polisverksamheten bedrivs effektivt och uppfyller rättssäkerhetens krav, och

text: att förvaltningen inom Polisen fungerar väl.

text: Rikspolisstyrelsen skall i sin tillsynsverksamhet särskilt beakta

text: Rikspolisstyrelsen skall följa upp och analysera polisverksamheten. Om verksamheten inte når upp till de krav som anges i

text: andra stycket

text: skall Rikspolisstyrelsen genom påpekanden och uppmaningar eller på annat sätt verka för en förbättring. Vid behov skall Rikspolisstyrelsen anmäla förhållandet till regeringen.

text: Förordning (2002:1051).

text: 2 b § Har upphävts genom förordning (1998:1564).

text: Samordningsuppgifter

text: Polisens kriminalunderrättelseverksamhet,

text: Polisens personkontroll vid gränser mot länder som inte har tillträtt eller anslutit sig till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985, som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med dessa stater eller med Europeiska unionens råd, eller som efter beslut av Europeiska unionen tillämpar de av konventionens bestämmelser som avser den fria rörligheten för personer och Polisens åtgärder mot brottslighet i samband med otillåten inresa eller vistelse i landet,

text: Polisens planering för sådana särskilda händelser där intresset av samordnade insatser är särskilt framträdande,

text: de statliga myndigheternas medverkan i ambulans- och räddningsflygtjänsten samt fjällräddningstjänsten,

text: Polisens beredskap för åtgärder vid incidenter i informationstekniska system (IT-incidenter),

text: Polisens verksamhet som bedrivs med stöd av lagen (

text: ) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar, och

text: Polisens användning av kvalificerade skyddsidentiteter enligt lagen (

text: ) om kvalificerade skyddsidentiteter.

text: Förordning (2006:1078).

text: Rikspolisstyrelsen svarar för samordningen av

text: Polisledning vid brott mot rikets säkerhet m.m.

text: Rikspolisstyrelsen leder polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet.

text: terrorismbekämpning,

text: bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen eller som har samband med statsbesök och liknande händelser samt

text: annat personskydd i den utsträckning styrelsen bestämmer.

text: Rikspolisstyrelsen leder också, även om verksamheten inte avser att förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet, polisverksamhet när det gäller

text: Inom Rikspolisstyrelsen bedrivs den polisverksamhet som anges i första och

text: andra styckena

text: vid Säkerhetspolisen. Av förordningen (

text: ) med instruktion för Säkerhetspolisen framgår i vilken utsträckning Säkerhetspolisen ansvarar för uppgifter som skall utföras av Rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (2002:1051).

text: 5 a § Har upphävts genom förordning (1999:83).

text: 5 b § Har upphävts genom förordning (2002:1051).

text: Annan polisledning

text: 5 §

text: Rikspolisstyrelsen leder polisverksamhet som avses i förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m.

text: Rikspolisstyrelsen får biträda en polismyndighet vid utredning i ärenden enligt

text: 14 § lagen (1994:260)

text: om offentlig anställning och 7 eller

text: 18 § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd som gäller anställda inom polisen.

text: Förordning (2010:1032).

text: bedrivs med hjälp av flyg,

text: avser spaning mot och, om det finns särskilda skäl för det, utredning av narkotikabrottslighet, ekonomisk brottslighet och annan brottslighet, om brottsligheten är av särskilt grov beskaffenhet och har riksomfattande karaktär eller internationell anknytning,

text: avser spaning mot och utredning av brottslighet som riktar sig mot postbefordringsföretag, om spaningen eller utredningen kräver särskild kännedom om postbefordringsföretagets rutiner vid postbefordran,

text: avser bearbetning i spanings- och utredningssyfte av sådan information om brottslighet som finns tillgänglig hos styrelsen,

text: föranleds av transporter av kärnämne eller kärnavfall och, om det finns särskilda skäl för det, transporter av annat slag,

text: avser spaning efter intagna i kriminalvårdsanstalt som avvikit från verkställigheten av straff för sådan brottslighet som avses i 2, om det finns särskilda skäl för det,

text: faller inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde och som avser åtgärder i Ekobrottsmyndighetens verksamhet som enligt lag eller annan författning endast får utföras av anställda inom Polisen,

text: bedrivs av den nationella insatsstyrkan utom när styrkan utgör polisförstärkning hos en lokal polismyndighet,

text: föranleds av händelser utomlands där kravet på nationell enhetlighet är särskilt framträdande,

text: bedrivs med hjälp av automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK),

text: innefattar stöd från Försvarsmakten enligt lagen (

text: ) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning och inte leds av Säkerhetspolisen, och

text: avser spaning mot och utredning av brotten tagande av muta, givande av muta, grovt tagande av muta, grovt givande av muta, handel med inflytande och vårdslös finansiering av mutbrott enligt

text: 10 kap.

text: 5 a

text: 5 e §§

text: brottsbalken

text: samt, vid sådan spaning eller utredning, brott som har samband med dessa.

text: Förordning (2012:304).

text: Rikspolisstyrelsen får utöver vad som följer av

text: och

text: 5 §§

text: leda polisverksamhet som

text: Samarbete med polismyndigheter

text: Rikskriminalpolisen skall samarbeta med Säkerhetspolisen och med Polisen i övrigt i den utsträckning som behövs för att verksamheten skall kunna bedrivas effektivt. Rikskriminalpolisen skall därvid fortlöpande lämna upplysningar till Säkerhetspolisen och de berörda polismyndigheterna om förhållanden som har betydelse för deras verksamhet.

text: Förordning (2002:1051).

text: 7 a § Har upphävts genom förordning (2002:1051).

text: Rikskriminalpolisen skall hålla länspolismästaren underrättad om sådan polisverksamhet inom polisdistriktet som den bedriver.

text: Förordning (2002:1051).

text: Polisförstärkning

text: Rikspolisstyrelsen får tillkalla anställda från polismyndigheterna för verksamhet som bedrivs vid styrelsen eller Ekobrottsmyndigheten.

text: Rikspolisstyrelsen får, om det är befogat med hänsyn till arbetsuppgiften, besluta att för verksamhet som bedrivs vid styrelsen och vid Ekobrottsmyndigheten, för bestämd tid eller tills vidare, dock längst till en viss tidpunkt, anställa polismän som har en anställning tills vidare vid en polismyndighet.

text: Rikspolisstyrelsen får föreskriva att en polismyndighet i den utsträckning som det behövs skall biträda Ekobrottsmyndigheten med utredning av ekonomisk brottslighet.

text: Förordning (2002:1051).

text: Om en polismyndighet begär det, skall Rikspolisstyrelsen i mån av tillgång till resurser lämna förstärkning vid spaning eller utredning som leds av polismyndigheten.

text: Förordning (1998:1564).

text: Begär en polismyndighet biträde av den nationella insatsstyrkan eller en del av styrkan, skall Rikspolisstyrelsen lämna sådan förstärkning, om det är lämpligt och kan ske med hänsyn till styrkans huvuduppgift.

text: Förordning (2002:1051).

text: Behövs polisförstärkning från ett polisdistrikt till ett annat och kan de polismyndigheter som berörs inte enas i frågan, får Rikspolisstyrelsen besluta i saken.

text: Vid särskilda händelser får Rikspolisstyrelsen på begäran av en polismyndighet besluta om polisförstärkning från ett eller flera polisdistrikt till andra polisdistrikt.

text: Förordning (1998:1564).

text: 10 a § Har upphävts genom förordning (1999:788).

text: 10 b § Har upphävts genom förordning (2012:485).

text: 11 § Har upphävts genom förordning (1996:55).

text: Föreskriftsrätt m.m.

text: Rikspolisstyrelsen får besluta om allmänna råd om polisverksamheten i den utsträckning som detta behövs för att uppnå planmässighet, samordning och rationalisering av Polisens arbete.

text: Förordning (2002:1051).

text: ekonomiadministrativa och personaladministrativa rutiner inom Polisen,

text: förbindelsetjänsten och larmrutinerna inom Polisen,

text: beväpning och övrig personlig utrustning för poliser och annan personal inom Polisen,

text: sådan utrustning som används i polisverksamheten,

text: säkerheten i samband med automatisk databehandling inom Polisen,

text: gemensamma informationssystem för Polisen,

text: Polisens beredskapsplanläggning och försvarsutbildning,

text: polismyndigheternas samarbete med utländska brottsbekämpande myndigheter och internationella organ,

text: rekryteringsverksamheten inom Polisen,

text: polisverksamhet som hör till Säkerhetspolisens område, och

text: polisverksamhet som faller inom Ekobrottsmyndighetens område.

text: Rikspolisstyrelsen får meddela föreskrifter om

text: Föreskrifter får endast meddelas för att tillgodose behovet av enhetlighet inom Polisen. Om enhetlighet kan uppnås genom allmänna råd eller på något annat, mindre ingripande sätt, skall den vägen väljas.

text: Förordning (2002:1051).

text: Rikspolisstyrelsen får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som får ges till den nationella insatsstyrkan eller en del av styrkan när den ställts till en polismyndighets förfogande som polisförstärkning.

text: Förordning (2002:1051).

text: Rikspolisstyrelsen får meddela föreskrifter för planering och uppföljning inom Polisen. Föreskrifter som berör åklagarväsendet eller Kustbevakningen skall utfärdas efter samråd med Åklagarmyndigheten och Ekobrottsmyndigheten respektive Kustbevakningen.

text: Förordning (2004:1290).

text: Rikspolisstyrelsen får meddela föreskrifter om användningen av de medel som tilldelas polismyndigheterna för att säkerställa att polisverksamheten inriktas på de mål som riksdagen och regeringen angett.

text: Förordning (2002:1051).

text: för tillämpningen av

text: 4 kap.

text: och

text: 14 a §§

text: polisförordningen (1998:1558)

text: för tillämpningen av förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m., efter att ha hört Åklagarmyndigheten,

text: om rapporteftergift enligt

text: 9 § polislagen (1984:387)

text: om vilka hjälpmedel som får användas för att stoppa fordon enligt

text: 10 § 5 polislagen

text: , för Tullverket eller Kustbevakningen i samråd med respektive myndighet,

text: om dokumentation enligt

text: och

text: 28 §§

text: polislagen

text: , och

text: om i vilken verksamhet inom Polisen som användning av kvalificerade skyddsidentiteter enligt lagen (

text: ) om kvalificerade skyddsidentiteter får förekomma, om organisationen och samordningen av användandet av kvalificerade skyddsidentiteter samt om användandet i övrigt av kvalificerade skyddsidentiteter inom Polisen.

text: Förordning (2010:1032).

text: Rikspolisstyrelsen får meddela föreskrifter

text: Rikspolisstyrelsen får meddela de föreskrifter som behövs för att uppnå nationell enhetlighet i verksamheten när ett sådant krav är särskilt framträdande.

text: Förordning (2002:1051).

text: Rikspolisstyrelsen får meddela föreskrifter om polismyndigheternas medverkan vid eftersök av trafikskadat vilt.

text: Förordning (2006:1303).

text: Rikspolisstyrelsen får besluta om utformningen av polismyndigheternas kriminalunderrättelseverksamhet.

text: Förordning (2002:1051).

text: Rätt att ta ut avgift

text: Rikspolisstyrelsen får ta ut avgift för inträde till det museum som drivs av styrelsen och inom ramen för full kostnadstäckning besluta om avgiftens storlek. Avgift får inte tas ut för besökare som är under 19 år.

text: Förordning (2007:688).

text: Internrevision

text: Rikspolisstyrelsen skall tillämpa

text: internrevisionsförordningen (2006:1228)

text: Internrevisionen skall, utöver vad som framgår av

text: 6 § internrevisionsförordningen

text: , även omfatta den verksamhet som polismyndigheterna bedriver eller ansvarar för.

text: Förordning (2007:1146).

text: Undantag från myndighetsförordningen

text: Följande bestämmelser i

text: myndighetsförordningen (2007:515)

text: ska inte tillämpas på Rikspolisstyrelsen:

text: 2 §

text: om myndighetens ledning,

text: 5 §

text: om delegering, och

text: 18 §§

text: om särskilda bestämmelser för enrådighetsmyndigheter, styrelsemyndigheter och nämndmyndigheter.

text: Förordning (2007:1146).

text: 15 a § Har upphävts genom förordning (2007:1146).

text: 15 b § Ny beteckning 14 b § genom förordning (2007:1146).

text: Rikspolisstyrelsens ledning

text: Rikspolisstyrelsen leds av rikspolischefen.

text: Förordning (2007:1146).

text: 17 § Har upphävts genom förordning (2002:1051).

text: Rikskriminalpolisen leds av rikskriminalchefen.

text: Förordning (1996:55).

text: Överdirektören är rikspolischefens ställföreträdare. I frågor på Säkerhetspolisens eller Rikskriminalpolisens område är dock säkerhetspolischefen respektive rikskriminalchefen rikspolischefens ställföreträdare. Om säkerhetspolischefen är förhindrad att inträda som ställföreträdare för rikspolischefen, är biträdande säkerhetspolischefen ställföreträdare. Om rikskriminalchefen är förhindrad att inträda som ställföreträdare för rikspolischefen, är överdirektören ställföreträdare.

text: Förordning (2002:1051).

text: Styrelsen

text: Vid Rikspolisstyrelsen finns en styrelse. Denna består av högst åtta personer, rikspolischefen medräknad. Vid handläggning av ärenden på Säkerhetspolisens eller Rikskriminalpolisens område ingår också säkerhetspolischefen respektive rikskriminalchefen i styrelsen.

text: Rikspolischefen är styrelsens ordförande. En av de andra ledamöterna är vice ordförande, om något annat inte följer av

text: tredje stycket

text: Om rikspolischefen har förhinder när styrelsen ska handlägga ett ärende på Säkerhetspolisens eller Rikskriminalpolisens område, inträder säkerhetspolischefen respektive rikskriminalchefen som ordförande.

text: Förordning (2007:1146).

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst fyra av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (1996:731).

text: Utrikesrådet för politiska frågor vid Utrikesdepartementet eller den som han eller hon sätter i sitt ställe är sakkunnig i styrelsen när det gäller utrikespolitiska frågor.

text: Den som är sakkunnig får vara närvarande och yttra sig i styrelsen i frågor som gäller polisverksamhet inom Säkerhetspolisens och Rikskriminalpolisens områden. Han eller hon bör vara närvarande när styrelsen handlägger frågor med internationell anknytning.

text: Förordning (2002:1051).

text: Rikspolischefens ansvar och uppgifter

text: Rikspolischefen har det ansvar och de uppgifter som anges i

text: och

text: 8 §§

text: myndighetsförordningen (2007:515)

text: . Rikspolischefen beslutar dock inte i ärenden om arbetsfördelningen mellan rikspolischefen och styrelsen eller i ärenden som enligt

text: 22 b §

text: ska avgöras av styrelsen.

text: Rikspolischefens ansvar enligt

text: 4 § 4 myndighetsförordningen

text: ska, utöver vad som följer av den bestämmelsen, avse även polismyndigheterna och Statens kriminaltekniska laboratorium.

text: Förordning (2007:1146).

text: Rikspolischefen beslutar även i andra ärenden än sådana som avses i 3 eller

text: 4 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: och som inte ska avgöras av styrelsen eller av personalansvarsnämnden. Andra ärenden än sådana som avses i 3 eller

text: 4 § myndighetsförordningen

text: eller som ska avgöras av styrelsen eller av personalansvarsnämnden får avgöras av någon annan tjänsteman.

text: Förordning (2007:1146).

text: Rikspolischefen får överlåta till chefsjuristen vid Rikspolisstyrelsen att besluta sådana föreskrifter som inte har principiell karaktär eller större betydelse eller som ska beslutas av styrelsen. På Säkerhetspolisens område får sådan beslutanderätt överlåtas till säkerhetspolischefen.

text: Förordning (2007:1146).

text: Rikspolischefen ansvarar för myndighetens arbetsgivarpolitik enligt

text: 8 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: och företräder myndigheten som arbetsgivare.

text: Förordning (2007:1146).

text: Rikspolischefen ska hålla styrelsen informerad om verksamheten.

text: Förordning (2007:1146).

text: Innan rikspolischefen avgör viktigare ärenden, ska styrelsen ges tillfälle att yttra sig.

text: Om ett ärende är så brådskande att ett yttrande inte hinner inhämtas, får rikspolischefen ändå avgöra ärendet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Förordning (2007:1146).

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Styrelsen ska pröva om myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet med verksamheten.

text: Förordning (2007:1146).

text: Styrelsen ska biträda rikspolischefen och föreslå honom eller henne de åtgärder som styrelsen finner motiverade.

text: Förordning (2007:1146).

text: myndighetens årsredovisning, delårsrapport och budgetunderlag,

text: åtgärder med anledning av Riksrevisionens revisionsrapporter och den redovisning som myndigheten ska lämna till regeringen enligt

text: 28 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: riktlinjer och revisionsplan för internrevisionen samt åtgärder med anledning av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer enligt

text: 10 § internrevisionsförordningen (2006:1228)

text: , och

text: sådana föreskrifter som riktar sig till enskilda, kommuner eller landsting.

text: Förordning (2007:1146).

text: Styrelsen ska besluta om

text: Styrelsen ska nära följa verksamheten vid Säkerhetspolisen, särskilt med avseende på tillämpningen av de riktlinjer för verksamheten som regeringen meddelar. Styrelsen ska en gång om året och därutöver när det behövs lämna regeringen de synpunkter och förslag som granskningen föranleder.

text: Förordning (2007:1146).

text: Styrelsen ska utse en eller flera av sina ledamöter att särskilt följa utredningar i ärenden som handläggs enligt 3 eller

text: 5 § förordningen (2010:1031)

text: om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m.

text: Förordning (2010:1032).

text: Organisation

text: Rikspolisstyrelsen bestämmer sin egen organisation i de delar den inte är reglerad i denna instruktion eller i förordningen (

text: ) med instruktion för Säkerhetspolisen.

text: Förordning (2002:1051).

text: Vid Rikspolisstyrelsen finns ett etiskt råd.

text: Myndigheten får använda rådet för etiska överväganden.

text: Rådet består av högst sju ledamöter. Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter i rådet.

text: Förordning (2004:615).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: ska tillämpas på Rikspolisstyrelsen. Personalföreträdare får även den vara som är anställd i den lokala polisorganisationen eller vid Statens kriminaltekniska laboratorium.

text: Den som har utsetts att vara personalföreträdare får medverka i den personalansvarsnämnd som anges i

text: 26 §

text: också när nämnden behandlar frågor som rör anställda vid Statens kriminaltekniska laboratorium eller vid den lokala polisorganisationen.

text: Personalföreträdarna har rätt att närvara och yttra sig vid all handläggning i styrelsen.

text: Förordning (2007:1146).

text: Statens ansvarsnämnd

text: Bestämmelserna om Statens ansvarsnämnd i

text: 34 § lagen (1994:260)

text: om offentlig anställning gäller också chefsjuristen vid verksledningen, informationsdirektören och chefen för en arbetsenhet vid Rikspolisstyrelsen samt ledamot som företräder Polisen i personalansvarsnämnden vid Rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (2002:1051).

text: Personalansvarsnämnden

text: Vid Rikspolisstyrelsen ska det finnas en personalansvarsnämnd. Nämnden prövar frågor som anges i

text: 25 § första stycket myndighetsförordningen (2007:515)

text: för anställda vid Rikspolisstyrelsen, Statens kriminaltekniska laboratorium och den lokala polisorganisationen. Nämnden prövar även sådana överklaganden som avses i

text: 8 §§

text: polisutbildningsförordningen (1999:740)

text: Nämnden består av rikspolischefen, personalföreträdarna, chefsjuristen vid Rikspolisstyrelsen och de två företrädare för Polisen som rikspolischefen bestämmer samt två särskilt förordnade ledamöter. För företrädarna för Polisen kan ersättare utses. Vid prövning av ärenden som gäller anställda vid Säkerhetspolisen eller Rikskriminalpolisen ingår också säkerhetspolischefen respektive rikskriminalchefen i nämnden.

text: Rikspolischefen är ordförande och bestämmer vem som ska vara vice ordförande.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (2007:1146).

text: I ärenden som gäller disciplinansvar, avstängning, avsked eller uppsägning bestämmer ordföranden om ett förfarande inför nämnden skall inledas. Ordföranden får avskriva ett ärende, om det är uppenbart att ärendet inte skall leda till någon åtgärd från nämndens sida.

text: Har nämnden beslutat att avstänga någon från arbetet och är det på grund av ändrade förhållanden uppenbart att beslutet inte längre bör gälla, får ordföranden ensam besluta i frågan.

text: Beslut som har fattats enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Förordning (1992:772).

text: Tjänsteförslagsnämnden

text: Tjänsteförslagsnämnden vid Rikspolisstyrelsen handlägger sådana ärenden där Rikspolisstyrelsen skall lämna förslag enligt

text: 6 kap.

text: 3 §§

text: polisförordningen (1998:1558)

text: . Nämnden skall också på begäran av Rikspolisstyrelsen ge råd i anställningsärenden där styrelsen beslutar.

text: Nämnden består av rikspolischefen, som också är ordförande i nämnden, och högst nio särskilt förordnade ledamöter. För de särskilt förordnade ledamöterna kan ersättare utses.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. När ärenden av principiell natur eller annars av större vikt handläggs bör om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Förordning (2002:1051).

text: Ärendenas handläggning

text: Utöver vad som följer av

text: 20 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: får beslut som innebär ledning av polisverksamhet fattas utan föredragning.

text: Förordning (2007:1146).

text: Anställningar och förordnanden

text: Rikspolischefen anställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid.

text: Överdirektören och rikskriminalchefen anställs genom beslut av regeringen. Anställningarna får begränsas till att gälla tills vidare längst till en viss tidpunkt.

text: Andra anställningar beslutar Rikspolisstyrelsen om.

text: Förordning (2010:585).

text: 30 § Har upphävts genom förordning (1998:73).

text: Andra styrelseledamöter än rikspolischefen, säkerhetspolischefen och rikskriminalchefen förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen förordnar vice ordförande i Rikspolisstyrelsens styrelse.

text: Regeringen förordnar de ledamöter i personalansvarsnämnden och tjänsteförslagsnämnden som skall förordnas särskilt.

text: Förordning (2002:1051).

text: 31 a § Har upphävts genom förordning (2002:1051).

text: 31 b § Har upphävts genom förordning (2002:1051).

text: 32 § Har upphävts genom förordning (2001:998).

text: Överklagande

text: Rikspolisstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av en annan bestämmelse än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: eller en bestämmelse som hänvisar till

text: 22 a § förvaltningslagen

text: Förordning (1998:1037).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1989:774) med instruktion för Byggnadsstyrelsen

rdfs:label: Finansdepartementet BA

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Uppgifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Byggnadsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för civila statliga myndigheter i frågor om lokalförsörjning, fastighetsförvaltning och byggproduktion.

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: med syfte att åstadkomma en från samhällsekonomiska utgångspunkter effektiv statlig lokalförsörjning utreda behovet av, anskaffa och upplåta lokaler för statsmyndigheterna i den mån dessa uppgifter inte ankommer på annan myndighet,

type: punkt

text: förvalta fastigheter som ägs av staten på ett företagsekonomiskt effektivt sätt,

text: efter uppdrag från regeringen utföra byggnadsföretag för statens räkning,

text: med utgångspunkt i samordningsbehovet svara för ortsvis planering av generella lokaler för samtliga statliga myndigheter inklusive affärsverken och totalförsvaret.

text: Byggnadsstyrelsen skall särskilt

beteckning: 3 §

text: Verksamheten i fred skall bedriva så, att även de krav som totalförsvaret i krig uppställer i största möjliga utsträckning kan tillgodoses. Under höjd beredskap skall Byggnadsstyrelsen främst tillgodose totalförsvarets krav.

text: Förordning (1993:278).

beteckning: 4 §

text: Har genom Byggnadsstyrelsens verksamhet skada tillfogats någon person, som inte är anställd hos myndigheten, eller egendom, som inte står under myndighetens förvaltning, får Byggnadsstyrelsen betala skäligt skadestånd, dock inte med mera betydande belopp.

text: Verksförordningens tillämpning

beteckning: 5 §

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: med undantag av

text: 30 §

text: skall tillämpas på Byggnadsstyrelsen.

text: Myndighetens ledning

beteckning: 6 §

text: Byggnadsstyrelsens generaldirektör är chef för myndigheten.

text: Styrelsen

beteckning: 7 §

text: Byggnadsstyrelsens styrelse består av högst elva personer, generaldirektören medräknad. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Organisation

beteckning: 8 §

text: Inom myndigheten finns tre huvudområden, ett för lokalförsörjning, ett för fastighetsförvaltning och ett för byggproduktion. Varje huvudområde leds av en chef.

text: Verksledningen består av generaldirektören samt cheferna för huvudområdena.

text: Vidare finns inom myndigheten en regional förvaltningsorganisation.

text: Personalföreträdare

beteckning: 9 §

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på Byggnadsstyrelsen.

text: Personalansvarsnämnden

text: Byggnadsstyrelsens personalansvarsnämnd består -- förutom av generaldirektören och personalföreträdarna -- av de i

text: 8 § första stycket

text: angivna cheferna.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Utöver vad som anges i

text: 13 § verksförordningen (1987:1100)

text: skall styrelsen besluta i viktigare frågor om samordning med Fortifikationsförvaltningen och andra lokalhållare inom totalförsvaret samt med andra myndigheter med lokalförsörjningsuppgifter inom stat och kommun.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: De i

text: 8 § första stycket

text: angivna chefstjänsterna tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av Byggnadsstyrelsen.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för en bestämd tid. Det sker efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen utser ordförande för en bestämd tid. Styrelsen utser vice ordförande.

text: Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av Byggnadsstyrelsen även i fråga om de i

text: 8 § första stycket

text: angivna cheferna.

text: Överklagande

text: lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,

text: lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga,

text: andra föreskrifter.

text: Byggnadsstyrelsens beslut i personalärenden får överklagas hos regeringen, om inte annat följer av

text: Byggnadsstyrelsens beslut i andra ärenden får överklagas bara om det är särskilt föreskrivet.


dcterms:title: Tillkännagivande (1989:78) om kungörande m.m. i fråga om konventionen den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Förenta nationernas konvention den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp, som för Sveriges del med vissa undantag har trätt i kraft den 1 januari 1989/n1/, har kungjorts genom publicering i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1987:87) i dess lydelse på originalspråken arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska. En översättning av konventionen till svenska finns intagen i bilaga till lagen (

text: ) om internationella köp.

text: Konventionen kommer den 1 augusti 1989 att vara i kraft i förhållande till de främmande stater som förtecknats i det följande.

cells: I enlighet med artikel 95 skall punkt 1) b) i artikel 1 inte vara bindande för Förenta staterna.

type: rad

cells: I enlighet med artiklarna 12 och 96 skall de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 och del II i konventionen, som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte gälla när en part har sitt affärsställe i Argentinska Republiken.

cells: Konventionen skall tillämpas på alla australiska stater och kontinentala territorier samt på alla utomkontinentala territorier med undantag av territorierna Julön, Cocos (Keeling-) öarna samt Ashmore- och Cartier-öarna.

cells: I enlighet med artikel 92 skall Finland inte vara bundet av del II i konventionen (avtalsdelen).

cells: I enlighet med artikel 94, i förhållande till Sverige enligt

text: första stycket

text: andra stycket

cells: , skall konventionen inte tillämpas på köpeavtal då parterna har sina affärsställen i Finland, Sverige, Danmark, Island eller Norge.

cells: Folkrepubliken Kina anser sig inte bunden av punkt 1) b) i artikel 1, artikel 11 och de bestämmelser i konventionen som avser innehållet i artikel 11.

cells: I enlighet med artikel 92 skall Norge inte vara bundet av del II i konventionen (avtalsdelen).

cells: I enlighet med artikel 94, i förhållande till Finland och Sverige enligt

text: första stycket

text: andra stycket

cells: , skall konventionen inte tillämpas på köpeavtal då parterna har sina affärsställen i Norge, Danmark, Finland, Island eller Sverige.

cells: Ungerska Folkrepubliken anser Allmänna villkor för leverans av varor mellan organisationer i stater som är medlemmar av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd/GCD CMEA, 1968/1975, 1979 års version/ vara underkastade bestämmelserna i artikel 90 i konventionen;

cells: Ungerska Folkrepubliken förklarar att i enlighet med artiklarna 12 och 96 i konventionen skall de bestämmelser i artikel 11, artikel 29 eller del II i konventionen, som tillåter att köpeavtal ingås, ändras eller upphör genom överenskommelse i annan än skriftlig form eller att anbud, antagande svar eller någon annan viljeförklaring görs i annan än skriftlig form, inte gälla när en part har sitt affärsställe i Ungerska Folkrepubliken.

type: tabell

text: ________________________________________________________________________ Stat Dag för konventionens Förklaringar och reservationer ikraftträdande i för- hållande till staten ________________________________________________________________________

text: Detta tillkännagivande ersätter tillkännagivandet (1988:844) om kungörande m.m. i fråga om konventionen den 11 april 1980 angående avtal om internationella köp.


dcterms:title: Riksgäldskontorets Föreskrifter (1989:781) om gällande räntesats för allemanssparandet

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av

text: 9 § lagen (1983:890)

text: om allemanssparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för riksgäldskontoret.

text: På de medel som satts in på ett allemanssparkonto utgår från och med den 1 oktober 1989 och tills vidare årlig ränta med 8,5 procent.


dcterms:title: Tillkännagivande (1989:784) av främmande staters anslutning till vissa av Sverige biträdda konventioner angående inbördes rättshjälp, m.m.

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Till den i Haag den 17 juli 1905 dagtecknade konventionen (SFS 1909:30) angående vissa till civilprocessen hörande ämnen är följande främmande stater anslutna: Island och Tyska Demokratiska Republiken.

text: Till den i London den 28 augusti 1930 dagtecknade konventionen (SÖ 1931:1 och 17, 1933:23, 1935:9 och 19, 1959:72) mellan Sverige samt Storbritannien och Nordirland rörande vissa till civilprocessen hörande ämnen av internationell natur är förutom Storbritannien och Nordirland jämte vissa brittiska territorier följande främmande stater anslutna: Australien, Bahamas, Canada, Cypern, Dominica, Fiji, Ghana, Jamaica, Kenya, Lesotho, Malaysia, Malta, Nauru, Nigeria, Nya Zeeland, Papua Nya Guinea, Sierra Leone, Singapore, Sri Lanka, Swaziland, Tonga samt Trinidad och Tobago.

text: Till den i Haag den 1 mars 1954 dagtecknade konventionen (SÖ 1957:53) angående vissa till civilprocessen hörande ämnen är följande främmande stater och områden anslutna: Argentina, Belgien, Danmark, Egypten, Finland, Frankrike jämte besittningar, Heliga Stolen, Israel, Italien, Japan, Jugoslavien, Libanon, Luxemburg, Marocko, Nederländerna med Nederländska Antillerna och Aruba, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Schweiz, De Socialistiska Rådsrepublikernas Union, Spanien, Surinam, Tjeckoslovakien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland, Ungern och Österrike.

text: Till den i Paris den 13 december 1955 dagtecknade europeiska bosättningskonventionen (SÖ 1971:67) är följande främmande stater anslutna: Belgien, Danmark, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Storbritannien och Nordirland samt Förbundsrepubliken Tyskland.

text: Till den i New York den 20 juni 1956 dagtecknade konventionen (SÖ 1958:60) om indrivning av underhållsbidrag i utlandet är följande främmande stater och områden anslutna: Algeriet, Argentina, Australien, Barbados, Belgien, Brasilien, Burkina Faso, Centralafrikanska Republiken, Chile, Cypern, Danmark, Ecuador, Filippinerna, Finland, Frankrike jämte besittningar, Grekland, Guatemala, Haiti, Heliga Stolen, Israel, Italien, Jugoslavien, Kap Verde, Luxemburg, Marocko, Monaco, Nederländerna med Nederländska Antillerna och Aruba, Niger, Norge, Nya Zeeland, Pakistan, Polen, Portugal, Schweiz, Spanien, Sri Lanka, Storbritannien och Nordirland jämte Isle of Man, Surinam, Tjeckoslovakien, Tunisien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland, Ungern och Österrike.

text: Till den i Paris den 13 december 1957 dagtecknade europeiska utlämningskonventionen (SÖ 1959:65) är följande utomnordiska stater anslutna: Cypern, Frankrike, Grekland, Irland, Israel, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Schweiz, Spanien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till det i Strasbourg den 15 oktober 1975 dagtecknade tilläggsprotokollet (SÖ 1976:27) till 1957 års europeiska utlämningskonvention är följande utomnordiska stater anslutna: Cypern, Nederländerna, Schweiz och Spanien.

text: Till det i Strasbourg den 17 mars 1978 dagtecknade andra tilläggsprotokollet (SÖ 1979:13) till 1957 års europeiska utlämningskonvention är följande utomnordiska stater anslutna: Cypern, Italien, Nederländerna, Schweiz, Spanien och Österrike.

text: Till den i Strasbourg den 20 april 1959 dagtecknade europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål (SÖ 1968:15 och 1977:88) är följande främmande stater och områden anslutna: Belgien, Danmark, Finland, Frankrike jämte besittningar, Grekland, Island, Israel, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna med Aruba, Norge, Schweiz, Spanien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till det i Strasbourg den 17 mars 1978 dagtecknade tilläggsprotokollet (SÖ 1979:12) till 1959 års europeiska konvention om inbördes rättshjälp i brottmål är följande främmande stater anslutna: Danmark, Finland, Grekland, Island, Italien, Nederländerna med Aruba, Norge och Österrike.

text: Till den i Haag den 15 november 1965 dagtecknade konventionen (SÖ 1969:26) om delgivning i utlandet av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur är följande främmande stater och områden anslutna: Antigua och Barbuda, Amerikas Förenta Stater jämte Guam, Jungfruöarna och Puerto Rico, Barbados, Belgien, Botswana, Canada, Cypern, Danmark, Egypten, Finland, Frankrike, Grekland, Israel, Italien, Japan, Luxemburg, Malawi, Nederländerna med Aruba, Norge, Pakistan, Portugal, Seychellerna, Spanien, Storbritannien och Nordirland jämte vissa områden för vilkas internationella förbindelser Storbritannien ansvarar, Tjeckoslovakien, Turkiet och Förbundsrepubliken Tyskland.

text: Till den i London den 7 juni 1968 dagtecknade europeiska konventionen (SÖ 1969:36) angående upplysningar om innehållet i utländsk rätt är följande främmande stater och områden anslutna: Belgien, Costa Rica, Cypern, Danmark, Frankrike jämte besittningar, Grekland, Island, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland jämte Jersey, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till det i Strasbourg den 15 mars 1978 dagtecknade tilläggsprotokollet (SÖ 1981:6) till 1968 års europeiska konvention angående upplysningar om innehållet i utländsk rätt är följande främmande stater anslutna: Belgien, Cypern, Danmark, Frankrike, Grekland, Italien, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till den i Haag den 18 mars 1970 dagtecknade konventionen (SÖ 1975:34) om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur är följande främmande stater och områden anslutna: Amerikas Förenta Stater jämte Guam, Jungfruöarna och Puerto Rico, Argentina, Barbados, Cypern, Danmark, Finland, Frankrike, Israel, Italien, Luxemburg, Monaco, Nederländerna med Aruba, Norge, Portugal, Singapore, Spanien, Storbritannien och Nordirland jämte vissa områden för vilkas internationella förbindelser Storbritannien ansvarar, Tjeckoslovakien och Förbundsrepubliken Tyskland.

text: Till den i Strasbourg den 27 januari 1977 dagtecknade europeiska överenskommelsen (SÖ 1977:4) om översändande av ansökningar om rättshjälp är följande främmande stater anslutna: Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Norge, Portugal, Spanien, Storbritannien och Nordirland, Turkiet och Österrike.

text: Till den i Strasbourg den 27 januari 1977 dagtecknade europeiska konventionen (SÖ 1977:12) om bekämpande av terrorism är följande främmande stater och områden anslutna: Belgien, Cypern, Danmark, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland jämte Guernsey, Isle of Man och Jersey, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till den i Haag den 25 oktober 1980 dagtecknade konventionen om internationell rättshjälp (SÖ 1986:72) är följande främmande stater anslutna: Finland Frankrike, Jugoslavien och Spanien.

text: Till den i Luxemburg den 20 maj 1980 dagtecknade konventionen (SÖ 1989:8) om erkännande och verkställighet av avgöranden rörande vårdnad om barn samt om återställande av vård av barn är följande främmande stater anslutna: Belgien, Cypern, Frankrike, Luxemburg, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland samt Österrike.

text: Till den i Haag den 25 oktober 1980 dagtecknade konventionen (SÖ 1989:7) om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn är följande främmande stater anslutna: Amerikas Förenta Stater, Australien, Canada, Frankrike, Luxemburg, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland samt Österrike.

text: Främmande stater är, i den utsträckning som anges nedan, anslutna till vissa av Sverige biträdda konventioner angående inbördes rättshjälp, m. m.


dcterms:title: Förordning (1989:791) om statsbidrag till specialpedagogiska insatser för vissa förskolebarn

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Statsbidrag lämnas enligt denna förordning till landstingskommuner för specialpedagogiska insatser som görs för förskolebarn som tillhör eller kan antas komma att tillhöra den personkrets som omfattas av lagen (

text: ) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.

text: De specialpedagogiska insatserna görs av förskolekonsulenter, talpedagoger, logopeder eller andra liknande yrkesutövare inom omsorgsverksamheten eller den samordnade barnhabiliteringen.

text: Vad som i denna förordning sägs om en landstingskommun gäller också en kommun som inte ingår i en landstingskommun samt en kommun som med stöd av

text: 12 §

text: lagen om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. har övertagit uppgiften att svara för de särskilda omsorgerna rådgivning och annat personligt stöd enligt 4 § första stycket 1 samma lag.

text: Statsbidrag beräknas för ett kalenderår enligt följande. Det belopp som riksdagen har anvisat som anslag till specialpedagogiska insatser för det budgetår som börjar den 1 juli under kalenderåret, delas med det antal förskolebarn som enligt samtliga ansökningar om statsbidrag för kalenderåret har fått del av bidragsgrundande specialpedagogiska insatser. Det tal som därvid erhålls multipliceras med det antal förskolebarn som enligt landstingskommunens ansökan har fått del av sådana insatser under kalenderåret. Produkten, avrundad till närmast lägre hundratal, utgör statsbidraget.

text: Statsbidraget beviljas och betalas ut av socialstyrelsen. Bidraget betalas ut i efterskott för kalenderår.

text: Ansökan om statsbidrag ges in till socialstyrelsen senast den 31 mars året efter bidragsåret. Till ansökan skall fogas de uppgifter som behövs om barnen och de specialpedagogiska insatserna.

text: På socialstyrelsens eller riksrevisionsverkets begäran är landstingskommunen skyldig att tillhandhålla det underlag som behövs för dessa myndigheters granskning.

text: Socialstyrelsens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Socialstyrelsen får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om kyrkomusiker samt

text: kyrkomusikerförordningen (1950:375)

text: Om det i en lag eller någon annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna lag, skall i stället den nya föreskriften tillämpas.

text: Den som har avlagt de examina och kunskapsprov som enligt äldre föreskrifter krävts för behörighet till en tjänst som organist eller kyrkokantor skall anses vara behörig till motsvarande tjänst även efter ikraftträdandet av de nya föreskrifterna.

type: lista

text: Detsamma gäller den som enligt äldre föreskrifter eller beslut är behörig till en tjänst som organist eller kyrkokantor.

text: Den som vid ikraftträdandet är anställd på en kyrkomusikertjänst med fullmakt eller konstitutorial eller med förordnande för en bestämd tid som ännu löper är skyldig att utöva sin tjänst genom att utföra i huvudsak samma arbetsuppgifter som tidigare hos pastoratet.

text: För den som vid utgången av juni 1990 alltjämt innehar en klockar-, organist- eller kyrkosångarbefattning, som fanns inrättad i församlingen före den 1 juli 1947, skall

text: andra stycket 1

text: övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om kyrkomusiker fortfarande tillämpas, så länge innehavaren kvarstår på befattningen.

text: Den som enligt äldre föreskrifter är behörig till en tjänst som extra kyrkokantor och som i minst fem år innehaft en tjänst som kyrkomusiker med minst 40 procent av heltidsanställning skall anses vara behörig till tjänst som kantor.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 8, 9 §§

dcterms:title: Lag (1989:8) om kyrkomusiken i svenska kyrkan

rdfs:label: Civildepartementet RÄ

text: Lagens tillämpningsområde m.m.

text: Denna lag innehåller bestämmelser om den kyrkomusikaliska verksamheten i svenska kyrkans territoriella församlingar. Regeringen får föreskriva att lagen skall tillämpas också på icke-territoriella församlingar.

text: I lagen avses med

text: */k/ kyrkomusikalisk verksamhet */-k/ musikverksamheten hos svenska kyrkans församlingar,

text: */k/ kyrkomusiker */-k/ den som är behörig att anställas på en tjänst som kantor eller organist.

text: /r3/ Pastoratets ansvar

text: Pastoraten skall svara för den kyrkomusikaliska verksamheten.

text: orgelspel vid gudstjänster och övriga kyrkliga handlingar enligt den ordning som gäller för svenska kyrkan,

text: främjande av kyrkosången,

text: fri musikundervisning med inriktning på kyrkans musikverksamhet samt

text: vård av de orglar som finns hos församlingarna.

text: I den kyrkomusikaliska verksamheten ingår bl. a.

text: För sådan verksamhet som anges i

text: 3 §

text: skall pastoratet förordna en eller flera kyrkomusiker.

text: Domkapitlet får dock, när det finns särskilda skäl, medge att pastoratet förordnar någon annan. Medgivandet får begränsas till att gälla en viss gudstjänstlokal eller en viss kyrkomusikalisk uppgift.

text: /r3/ Tjänsteorganisation

text: Tjänster som kyrkomusiker i ett pastorat är tjänster som organist eller som kantor.

text: I varje pastorat skall det finnas minst en tjänst som organist, om inte domkapitlet medger något annat.

text: Domkapitlet får lämna medgivande enligt

text: första stycket

text: , om de kyrkomusikaliska arbetsuppgifterna är av liten omfattning eller om det av organisatoriska skäl inte är lämpligt att anställa någon organist. Domkapitlet får begränsa medgivandet till att avse en viss tid.

text: I det pastorat där stiftets domkyrka är belägen skall det finnas en tjänst som domkyrkoorganist.

text: /r3/ Behörighet

text: Behörig att anställas på en tjänst som organist är den som har avlagt högskoleexamen på kyrkomusikerlinjen eller motsvarande examen i Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Lag (1991:365).

text: den som har avlagt kantorsexamen,

text: den som har avlagt högskoleexamen för musiklärare med kyrkomusikaliskt tillval samt

text: den som är behörig att anställas som organist.

text: Behörig att anställas på en tjänst som kantor är

text: Med examen som avses i

text: första stycket 1

text: eller

text: jämställs motsvarande examen i Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Lag (1991:365).

text: Domkapitlet kan förklara en sökande som inte uppfyller villkoren i

text: och

text: 9 §§

text: behörig att anställas på en tjänst som organist eller kantor, om han med hänsyn till sin utbildning och yrkeserfarenhet är att anse som jämställd med den som uppfyller dessa villkor.

text: /r3/ Tjänstetillsättningar

text: Tjänster som kyrkomusiker tillsätts i ett enförsamlingspastorat av kyrkorådet och i ett flerförsamlingspastorat av den tillsättningsnämnd som anges i

text: 7 § prästanställningslagen (1988:184)

text: Innan en tjänst som kyrkomusiker tillsätts, skall domkapitlet pröva vilka sökande som är behöriga samt yttra sig över deras kyrkomusikaliska skicklighet.

text: /r3/ Reglemente

text: Församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige skall fastställa ett reglemente för den kyrkomusikaliska verksamheten.

text: Av reglementet skall framgå hur de uppgifter som anges i

text: 3 §

text: skall tillgodoses. Utförs sådana uppgifter av flera, skall reglementet ange hur uppgifterna är fördelade mellan dem.

text: Innan reglementet fastställs, skall yttrande inhämtas från församlingarna i pastoratet och domkapitlet. Av domkapitlets yttrande skall särskilt framgå huruvida förslaget till reglemente står i överensstämmelse med vad som har bestämts om gudstjänster i församlingarna.

text: /r3/ Orgelvård

text: Den som enligt reglementet har att svara för vården av en orgel skall till pastoratet anmäla sådana brister som han inte lämpligen själv kan avhjälpa.

text: Innan pastoratet tillåter någon annan än den som är förordnad enligt

text: 4 §

text: att använda en orgel, skall yttrande inhämtas från den som enligt reglementet har att svara för vården av orgeln.

text: /r3/ Fyllnadstjänstgöring

text: Innehavaren av en tjänst som kyrkomusiker är skyldig att fullgöra fyllnadstjänstgöring hos en annan arbetsgivare i den omfattning som följer av anställningsavtalet.

text: /r3/ Musiksakkunniga

text: Vid handläggningen av ärenden enligt denna lag får domkapitlet biträdas av en eller flera musiksakkunniga.

text: Behörig att vara musiksakkunnig i domkapitlet är domkyrkoorganisten eller någon annan som är behörig att anställas på en tjänst som organist.

text: Stiftsstyrelsen skall förordna en eller flera musiksakkunniga efter yttrande av domkapitlet.

text: /r3/ Överklagande

text: Domkapitlets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen.

text: Domkapitlets beslut enligt

text: 4 § andra stycket

text: och

text: 6 § andra stycket

text: får överklagas endast av pastoratet.


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1989:809 i lydelse enligt SFS 2008:699

dcterms:title: Förordning (1989:809) om riksgränsen mellan Sverige och Norge

text: I enlighet med skriftväxling mellan Sverige och Norge den 1 september 1989 har riksgränsen enligt de år 1661 och 1751 träffade gränsöverenskommelserna den sträckning som har föreslagits av den svenska och den norska gränskommission som under åren 1984-1987 genomfört en gemensam översyn av riksgränsen.

text: De av gränskommissionerna upprättade tekniska beskrivningarna över gränsen (Band I-VII) utgör från och med den 1 september 1989 officiella gränsdokument. De ska förvaras hos Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) och Lantmäteriet.

text: Förordning (2008:699).


rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1989:810 i lydelse enligt SFS 1997:14

dcterms:title: Förordning (1989:810) om avgift för efterforskning av personer bosatta utomlands

rdfs:label: Utrikesdepartementet

text: Med

kind: term

text: utrikesförvaltningen

text: avses i denna förordning utrikesdepartementet och utlandsmyndigheterna.

text: För uppdrag som utrikesförvaltningen utför med att efterforska personer som är bosatta utomlands betalas avgift enligt denna förordning.

text: Avgift beslutas av den myndighet som uppdragsgivaren har vänt sig till.

text: Domstolar och andra svenska myndigheter är fria från avgift.

text: Förordning (1997:14).

text: För varje person som efterforskas betalas en avgift på 300 kronor.

text: Den som begär utrikesförvaltningens bistånd med efterforskning skall även ersätta nödvändiga utlägg i samband med uppdraget såsom porto, telex, kostnad för införskaffande av handlingar samt eventuell annonsering.

text: Om det finns skäl till det, får ersättningen jämkas eller efterges helt.

text: Avgift enligt

text: 3 §

text: och ersättning enligt

text: 4 §

text: tas ut i efterhand mot postförskott, om inte betalning sker på annat sätt. Om uppdraget har lämnats till en utlandsmyndighet och uppdragsgivaren är bosatt i Sverige, redovisas ärendet genom utrikesdepartementet.

text: Beslut av en myndighet inom utrikesförvaltningen enligt denna förordning får inte överklagas.


dcterms:title: Förordning (1989:813) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Indonesien

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Indonesien skall träda i kraft den 1 januari 1990 och tillämpas på inkomst som förvärvas denna dag eller senare.

text: Avtalet trädde i kraft den 27 september 1989.

text: Följande gäller om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst som enligt bestämmelserna i artikel 19 punkterna 1 och 2 i avtalet beskattas endast i Indonesien eller enligt bestämmelserna i artikel 23 punkt 1 b skall undantas från svensk skatt.

text: Sådan inkomst tas inte med vid taxering i Sverige.

text: Om personen i fråga taxeras till statlig inkomstskatt för annan inkomst skall dock följande iakttas. Först uträknas den statliga inkomstskatt som skulle ha påförts om den skattskyldiges hela inkomst beskattats endast i Sverige. Därefter fastställs hur stor procent den sålunda uträknade skatten utgör av hela den beskattningsbara inkomst på vilken skatten beräknats. Med den därmed erhållna procentsatsen tas skatt ut på den inkomst som skall beskattas i Sverige. Förfarandet skall användas endast om detta leder till högre skatt.


dcterms:title: Förordning (1989:814) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Thailand

text: Lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Thailand skall träda i kraft den 1 januari 1990 och tillämpas beträffande kupongskatt på aktieutdelning som betalas eller överförs till person med hemvist i Thailand den 1 januari 1990 eller senare och beträffande andra skatter på inkomst, för beskattningsår eller räkenskapsperiod som börjar den 1 januari 1990 eller senare.

text: Avtalet trädde i kraft den 26 september 1989.

text: Följande gäller om en person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst som enligt bestämmelserna i artikel 18 punkt 1 eller 2 i avtalet beskattas endast i Thailand eller enligt bestämmelserna i artikel 23 punkt 3 b i avtalet skall undantas från svensk skatt.


dcterms:title: Riksbankens Föreskrifter (1989:818) om utgivande av sedlar på ett tusen kronor

rdfs:label: Riksbanken

text: Fullmäktige i riksbanken föreskriver att sedlar på ett tusen kronor av ny typ skall ges ut från och med den 22 november 1989 samt att sedeln skall ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

text: /r3/ Storlek

text: Sedeln är 160 mm lång och 82 mm bred.

text: /r3/ Tryck

text: /r4/ Sedelns framsida

text: I sedelns högra del finns ett porträtt av Konung Gustav Vasa i halvprofil med ansiktet vänt mot sedelns mitt. Hans namn och regeringsår, GUSTAV VASA 1521--1560, är angivna längs motivets högra kant. Till vänster och höger om porträttet finns en översiktsbild över Stockholm på 1500-talet, utförd efter Vädersolstavlan i Storkyrkan i Stockholm. Cirklarna som beskriver vädersolsfenomenet är avbildade i konstgravyr till vänster om porträttet.

text: Sedelns vänstra sida, omfattande ungefär en fjärdedel av sedelns yta, är täckt av ett tryck i rutmönster. Texten SVERIGES RIKSBANK är placerad parallellt med sedelns kortsida.

text: Valörsiffran 1000 återfinns i sedelns övre vänstra samt sedelns nedre högra hörn. Texten ETT TUSEN KRONOR återfinns längs sedelns övre kant.

text: En av cirkeldelarna direkt till vänster om porträttet är försedd med mikrogravyr, i vilken texten SCRIPTURAM IN PROPRIA HABEANT LINGUA upprepas.

text: Sedelns nummer är angivet i nedre vänstra hörnet.

text: Huvudmotivet är tryckt i en brun färg, porträttets nedre högra hörn och delar av valörsiffran i övre vänstra hörnet är tryckta i en violett färg.

text: Trycket på sedelns mittparti har färgerna blå, röd, orange och ockra som avslutas i sedelns vänstra del i ett tonat fält som börjar i en grön färg och övergår i en grå färg. Sedelns yttersta högra kant är tryckt med en grå färg.

text: De konstgraverade cirklarna till vänster om porträttet samt texterna är tryckta i en brun färg.

text: Numret är tryckt i en svart färg som ger återsken i ultraviolett ljus.

text: Med undantag av sedelns övre och nedre marginaler är hela sedelns framsida tryckt.

text: /r4/ Sedelns baksida

text: Sedeln upptar till höger en talong med valörsiffran 1000 nedtill och två namnteckningar i facsimile längs sedelns högra sida och är för övrigt otryckt.

text: Huvudmotivet är utfört efter ett träsnitt ur Olaus Magnus' historia om de nordiska folken från 1555, som beskriver hur skörden bärgas och tröskas. Bakgrunden består av plogfåror och böljande fält samt en sol med solstrålar, allt avbildat i graverade säkerhetsmönster. Den vänstra delen av avbildningen föreställer en öppen lada med skördad säd tryckt i konstgravyr.

text: Valörsiffran 1000 återfinns även i sedelns övre vänstra hörn samt texten ETT TUSEN KRONOR i sedelns nedre kant.

text: Huvudmotivet är tryckt i en brun färg med undantag av den nedre mittersta delen som är tryckt i en grön färg.

text: Konstgravyrmönstret, som bildar bakgrund i sedelns mittersta del, är tryckt i färgerna ockra, rött och lila. Solens yta är i en gulvit färg som i ultraviolett ljus ger starkt återsken.

text: De fyra marginalerna är otryckta.

text: /r3/ Papper

text: Pappersfärgen är benvit och papperet är på sedelns vänstra sida försett med ett vattenmärke föreställande Gustav Vasa i halvprofil, med ansiktet vänt mot vänster.

text: I papperet är inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd, vilken framträder i genomfallande ljus som en mörk linje med två raka kanter.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1990 och gäller till utgången av år 1992.

text: Efter utgången av år 1992 gäller förordningen i fråga om ansökningar om stöd till fartygsfinansiering som kommit in till prövningsmyndigheten före den 15 januari 1993 och som avser beställningskontrakt som tecknats före den 1 januari 1993.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om statligt stöd till fartygsfinansiering. Äldre bestämmelser gäller dock till och med utgången av år 2001 i fråga om stöd som beviljats före den 1 januari 1990.

text: Förordning (2001:862).

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om kontantstöd som har beviljats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest. till 1989:824

dcterms:identifier: SFS 1989:824 i lydelse enligt SFS 2001:862

dcterms:title: Förordning (1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Allmänna bestämmelser för stöd

text: För att utjämna skillnaderna i konkurrensvillkor mellan svenska och utländska varvsföretag kan statligt stöd till fartygsfinansiering lämnas enligt denna förordning.

text: Stöd får endast avse fartyg som har eller avses få en bruttodräktighet av minst 200 och som är byggda eller byggs för att få högsta klass i klassificeringssällskap som godkänns av statens industriverk, eller för att uppfylla motsvarande krav.

text: Till fartyg räknas även dess tillbehör.

text: Stöd får lämnas för fartyg under byggnad (

text: nybyggnad

text: ) eller för större ombyggnad av fartyg.

text: Med

text: större ombyggnad av fartyg

text: avses arbete för att förändra, förbättra eller modernisera ett fartyg, om priset för ombyggnaden uppgår till minst 1,5 miljoner kronor.

text: Stöd får inte lämnas för beställning av plattform som skall användas till havs inom oljeindustrin eller för liknande havstekniska anläggningar.

text: Stöd får lämnas endast om varvsföretagets självkostnader för nybyggnaden eller ombyggnaden täcks av priset eller, i fråga om beställning som ger underskott, underskottet kan täckas av överskott på andra beställningar.

text: Stöd skall förenas med de villkor som behövs med hänsyn till syftet med stödet.

text: Stöd får göras beroende av att varvsföretaget eller beställaren till industridepartementet, riksgäldskontoret eller statens industriverk lämnar uppgifter om förhållanden av betydelse för stödet.

text: Stöd lämnas i form av kontantstöd. Då sådant stöd lämnas får under fartygets byggnadstid även kreditgaranti utfärdas enligt vad som närmare anges i

text: 12 §

text: Kontantstöd

text: Kontantstöd får lämnas som kontant bidrag till beställare av nybyggnad eller större ombyggnad av fartyg vid ett svenskt varvsföretag.

text: Kontantstöd förutsätter att varvsföretaget inte påtagit sig betalningsansvar i någon form för lån som beställaren tagit upp för att finansiera beställningen.

text: Storleken av ett kontantstöd skall bestämmas med utgångspunkt i en kredit enligt de överenskommelser som Sverige har biträtt inom ramen för Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt i överensstämmelse med andra internationella överenskommelser om begränsning av stöd till varvsindustrin som Sverige kan komma att biträda.

text: Ett kontantstöd skall utbetalas med ett engångsbelopp efter leverans av fartyget.

text: Förordning (1990:199).

text: Ingen del av ett kontantstöd får betalas ut innan beställaren helt fullgjort sin betalning till varvsföretaget för fartygsbeställningen.

text: Kreditgaranti

text: Under förutsättning att kontantstöd beviljats får statlig garanti (

text: kreditgaranti

text: ) utfärdas för lån som svenska varvsföretag tar upp för att finansiera beställda nybyggnader eller större ombyggnader (

text: fartygsbyggnadslån

text: ). I fråga om större ombyggnad för vilken priset understiger 7,5 miljoner kronor får dock garanti för fartygsbyggnadslån endast utfärdas om det finns särskilda skäl.

text: Kreditgaranti får utfärdas tidigast tolv månader eller, när det är fråga om ett fartyg med särskilt lång byggnadstid, tjugofyra månader före avsett leveransdatum.

text: Garanti för fartygsbyggnadslån som avser en större ombyggnad får utfärdas endast om ombyggnadstiden överstiger sex månader och tidigast fyra månader före avsett leveransdatum.

text: Kreditgaranti får utfärdas endast i överensstämmelse med de överenskommelser som avses i

text: 10 § första stycket

text: Kreditgaranti som avser annat lån än lån av svensk bank eller svenskt kreditaktiebolag får utfärdas endast om långivaren godkänns av riksgäldskontoret.

text: För kreditgaranti skall den säkerhet ställas som statens industriverk godkänner. Godkännande kan lämnas tidigast i samband med att kontrakt tecknas.

text: Om inte särskilda skäl föranleder annat skall beträffande säkerheten följande gälla.

text: Säkerheten skall så långt möjligt vara hänförlig till det fartyg för vilket garanti skall utfärdas.

text: Riksgäldskontoret eller statens industriverk får begära att säkerhet skall ställas utöver vad som anges i föregående stycke.

text: Kreditgaranti för vilken säkerhet lämnas i form av panträtt i ett fartyg under byggnad eller fartyg får utfärdas endast om detta är försäkrat på ett betryggande sätt.

text: Kreditgaranti får utfärdas endast om sådan svensk bank eller sådant svenskt kreditinstitut som riksgäldskontoret godkänner, åtar sig att enligt anvisningar av kontoret förvara ställda säkerheter och bevaka statens intresse som garantigivare.

text: Kreditgaranti får utfärdas för lån i svensk eller utländsk valuta och kan avse kapitalbelopp, ränta och kostnader.

text: För garanti som utfärdas skall låntagare årsvis i förskott till riksgäldskontoret betala avgift med 1.25 procent på utestående garantibelopp.

text: Förfarandet i stödärenden

text: Frågor om kontantstöd prövas av statens industriverk.

text: Frågor om kreditgaranti prövas av riksgäldskontoret, om inte annat anges.

text: Statens industriverk kan lämna utfästelse om att kreditgaranti kommer att utfärdas vid en senare tidpunkt mot viss säkerhet och på de villkor i övrigt som riksgäldskontoret då bestämmer.

text: I ett beslut om utfästelse skall erinras om att utfästelsen endast gäller om förutsättningarna inte väsentligen förändrats när garantin skall utfärdas.

text: Beslut av statens industriverk får överklagas till regeringen. Beslut i fråga om säkerhet får dock inte överklagas.

text: Om överklagande av riksgäldskontorets beslut finns bestämmelser i

text: 16 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för riksgäldskontoret. Beslut i fråga om säkerhet får dock inte överklagas.

text: Ansökan om stöd eller utfästelse skall ges in till den myndighet som skall pröva ansökan. Om ansökan grundas på en utfästelse enligt

text: 22 §

text: och om förutsättningarna har ändrats sedan utfästelsen beslutades skall de ändrade förutsättningarna anges i ansökan.

text: Statens industriverk skall på begäran av riksgäldskontoret yttra sig i ärenden om kreditgaranti.

text: Om det i ett visst fall är oklart om stödet står i överensstämmelse med stödgivningens syfte, får riksgäldskontoret eller statens industriverk hänskjuta ärendet till regeringen för prövning.

text: Om ett varvsföretag försätts i konkurs eller får till stånd offentligt ackord och om inte fartyget levereras till beställare, får riksgäldskontoret avstå från att rikta krav mot beställaren på grund av förskottsväxlar som utgör säkerhet för lämnad kreditgaranti. Sådant avstående från krav får utfästas när kreditgaranti tidigast kan beviljas.