text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1965.

text: Vad som föreskrives i

text: 7 § första stycket 1

text: gäller även anteckning om villkorlig dom som meddelats före den 1 januari 1965, överlämnande till vård enligt lagen den 30 december 1952 (nr 789) med vissa bestämmelser som påföljd för brott av underårig, tillämpning av 5 kap. 5 § strafflagen eller beslut om åtalseftergift. Vad som föreskrives i

text: 7 § första stycket 2

text: gäller även anteckning om straffarbete, förvaring eller internering i säkerhetsanstalt eller tvångsarbete.

rpubl:andrar: nuvarande 10 § betecknas 11 §; ny 10 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§; ny 7 a §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1970:422

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1970:642

rpubl:andrar: ändr. 5, 7 a §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 9 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1980. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om anteckning om dom på ungdomsfängelse som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 8, 10 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1981. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om anteckning om dom på internering och beslut om förpassning eller förvisning som har meddelats före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1983. Beträffande förvandlingsstraff som har ålagts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

type: punkt

text: I fråga om dom som har meddelats före ikraftträdandet gäller

text: 7 § första stycket

text: i dess äldre lydelse fortfarande.

type: lista

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om anteckning angående beslut om utvisning enligt 38, 43, 47 eller

text: 48 § utlänningslagen (1980:376)

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om anteckning angående beslut om utvisning enligt

text: 4 kap. 11 § utlänningslagen (1989:529)

text: eller

text: 3 § terroristlagen (1989:530)

rpubl:andrar: ändr. 7 a §

rpubl:andrar: ny 9 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: upph. 10 a §; ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1965:94 i lydelse enligt SFS 1997:1060

dcterms:title: Lag (1965:94) om polisregister m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: Med

kind: term

text: polisregister

text: förstås i denna lag register som förs hos rikspolisstyrelsen eller någon annan polismyndighet för att tjäna till upplysning om brott, för vilka någon har misstänkts, åtalats eller dömts, eller om någons personliga förhållanden i övrigt.

text: Som polisregister anses dock inte det allmänna kriminalregistret.

text: I

text: 10 b §

text: finns bestämmelser om vissa register hos statens kriminaltekniska laboratorium.

text: Lag (1997:1060).

text: Innehållet i polisregister skall begränsas till uppgifter som är nödvändiga för att polisen skall kunna förebygga och uppdaga brott samt fullgöra sin verksamhet i övrigt.

text: Närmare föreskrifter om innehållet i polisregister och om uppgifter till sådant register meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av rikspolisstyrelsen.

text: Lag (1988:288).

text: justitiekanslern, riksdagens ombudsmän, rikspolisstyrelsen, den centrala utlänningsmyndigheten, länsstyrelse, länsrätt, polismyndighet, allmän åklagare eller Alkoholinspektionen;

text: annan myndighet, om och i den mån regeringen för visst slag av ärenden eller för särskilt fall ger tillstånd därtill;

text: enskild, om han behöver utdraget för att ta till vara sin rätt i främmande stat, för att få tillstånd att inresa, vistas, bosätta sig eller arbeta i främmande stat eller för att pröva fråga om anställning eller uppdrag i verksamhet, som avser vård eller som är av betydelse för rikets säkerhet eller för förebyggandet eller beivrandet av brott, och regeringen i förordning medgivit att utdrag eller upplysning lämnas för sådant ändamål eller, i annat fall, om den enskilde styrker att hans rätt är beroende av upplysning ur registret och regeringen medger att upplysningen meddelas.

text: Utdrag av eller upplysning om innehållet i polisregister skall meddelas, när framställning därom görs av

text: Regeringen kan förordna att en myndighet som avses i

text: första stycket

text: får ha terminalåtkomst till polisregister.

text: Lag (1994:1743).

text: På framställning av polis- eller åklagarmyndighet i Danmark, Finland, Island, Norge eller stat ansluten till internationella kriminalpolisorganisationen eller av denna organisation må Rikspolisstyrelsen eller, efter regeringens bemyndigande, annan polismyndighet förordna, att uppgift från polisregister skall meddelas när det fordras för utredning i brottmål eller utlänningsärende. Efter regeringens bemyndigande äger Rikspolisstyrelsen för sådant ändamål meddela uppgift från polisregister till polis- eller åklagarmyndighet i annan stat.

text: Uppgift från polisregister får vidare meddelas till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation om detta följer av en internationell överenskommelse som Sverige efter riksdagens godkännande har tillträtt.

text: I övrigt må, enligt föreskrifter som regeringen utfärdar, från polisregister meddelas uppgift till myndighet i främmande stat om medborgare i den staten eller den som har hemvist där eller den som uppenbarligen är att anse som internationell förbrytare.

text: På framställning av utländsk myndighet må i annat fall än förut sagts meddelas uppgift från polisregister, om regeringen ger tillstånd därtill.

text: Lag (1997:896).

text: Rikspolisstyrelsen må, enligt föreskrifter som regeringen utfärdar, i tryck eller på annat lämpligt sätt mångfaldiga och till länsstyrelserna, polismyndigheterna, den centrala utlänningsmyndigheten samt poliscentralerna i Danmark, Finland och Norge sända sammanställningar av uppgifter från polisregister om domar, beslut, anstaltsvistelser, avlägsnanden ur riket och andra förhållanden av betydelse för brottsbekämpandet i fråga om personer som gjort sig skyldiga till svår eller vanemässig brottslighet eller asocialitet.

text: Utöver vad som följer av

text: första stycket

text: får rikspolisstyrelsen enligt föreskrifter av regeringen till svensk myndighet samt myndighet i Danmark, Finland, Island och Norge sända sammanställningar av uppgifter från polisregister om avlägsnanden ur riket och beslut som ha samband därmed. Vad som har sagts nu gäller också uppgifter om motsvarande beslut av myndighet i Danmark, Finland, Island och Norge.

text: Lag (1985:7).

text: I uppgift från polisregister till enskild eller i sammanställning enligt

text: 5 §

text: må anteckning om misstanke för brott medtagas endast om åtal väckts för brottet.

text: Har någon frikänts för åtalad gärning genom dom eller beslut, som vunnit laga kraft, må uppgift om gärningen ej meddelas annan än justitiekanslern, riksdagens ombudsmän, rikspolisstyrelsen, länsstyrelse, polismyndighet eller allmän åklagare.

text: Lag (1985:7).

text: böter, sedan fem år förflutit från dom, beslut eller godkännande av strafföreläggande;

text: villkorlig dom, skyddstillsyn, fängelse som ådömts enligt

text: 28 kap. 3 § brottsbalken

text: , överlämnande till särskild vård, dom varigenom någon enligt

text: 30 kap. 6 § brottsbalken

text: förklarats fri från påföljd, beslut av åklagare att icke tala å brott eller beslut om utvisning enligt

text: 4 kap. 3 § utlänningslagen (1989:529)

text: eller

text: 1 § lagen (1991:572)

text: om särskild utlänningskontroll, sedan tio år förflutit från dom eller beslut;

text: fängelse i annat fall än som avses i 2 samt förvandlingsstraff för böter, sedan tio år förflutit från frigivningen;

text: vandel i övrigt, sedan tio år förflutit från den händelse som föranlett anteckningen.

text: I uppgift från polisregister må, om ej annat följer av

text: 7 a §

text: , ej medtagas anteckning om

text: Anteckning om utvisning som beslutats av allmän domstol tas med under den tid, som är föreskriven för den brottspåföljd som har ådömts jämte utvisningen.

text: Har före utgången av tid som nu sagts beträffande samma person ånyo meddelats dom eller beslut eller förekommit händelse, som antecknats i registret och icke avser endast förändring av påföljd eller verkställighet av tidigare dom eller beslut, må båda anteckningarna medtagas så länge någondera må medtagas enligt första eller

text: andra stycket

text: . Förekommer flera anteckningar, äger vad nu sagts motsvarande tillämpning.

text: Lag (1991:576).

beteckning: 7 a §

text: Begränsning som anges i

text: 7 §

text: skall ej iakttagas, om för särskilt fall fullständiga uppgifter begäras av myndighet som sägs i

text: 3 § 1

text: eller av myndighet som av regeringen fått tillstånd att erhålla utdrag eller upplysning utan begränsning enligt

text: 7 §

text: Även om fullständiga uppgifter ej begärts enligt

text: första stycket

text: , skall till myndighet som sägs i

text: 3 § 1

text: lämnas uppgift om dom eller beslut varigenom någon ådömts utvisning med sådant förbud att återvända till riket som icke är begränsat till att gälla viss tid. Vidare får i sammanställning som avses i

text: 5 § andra stycket

text: lämnas uppgift i fråga om ännu gällande förbud för utlänning att återvända till riket eller till Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: I utdrag eller upplysning till åklagare lämnas alltid uppgift om anteckning rörande verkställd sinnesundersökning eller rättspsykiatrisk undersökning eller om läkarintyg som avses i

text: 4 § första stycket lagen (1991:1137)

text: om rättspsykiatrisk undersökning.

text: Lag (1991:1142).

ordinal: 7 a

text: Intyg eller utlåtande om någons vandel, redbarhet eller lämplighet för viss verksamhet eller om annan liknande omständighet må polismyndighet utfärda till 1. myndighet som sägs i

text: 3 § 1

text: ; 2. annan myndighet, när skyldighet därtill föreligger enligt lag eller författning; 3. enskild i de fall och den ordning lag eller författning särskilt anger; 4. myndighet eller enskild i annat fall, om regeringen ger tillstånd därtill.

text: När intyg eller utlåtande lämnas till annan myndighet än som sägs i

text: 3 § 1

text: eller till enskild, må hänsyn icke tagas till misstanke varom anteckning i fall som avses i

text: 6 § första stycket

text: ej må medtagas i uppgift från polisregister. Vid utfärdande av intyg eller utlåtande till annan än justitiekanslern, riksdagens ombudsmän, rikspolisstyrelsen, länsstyrelse, polismyndighet eller allmän åklagare må hänsyn icke tagas till gärning som avses i

text: 6 § andra stycket

text: Begränsning som anges i

text: 7 §

text: skall iakttagas även vid utfärdande av intyg eller utlåtande. Har myndighet som sägs i

text: 3 § 1

text: för särskilt fall begärt att intyg eller utlåtande skall grundas på fullständiga uppgifter, skall dock sådan begränsning ej iakttagas. I intyg eller utlåtande till sådan myndighet må alltid beaktas anteckning rörande förvisning som avses i

text: 7 a § andra stycket

text: Lag (1985:7).

text: Till den officiella statistiken skola meddelas erforderliga uppgifter från polisregister. Upplysning må dock icke lämnas om namnen på dem uppgifterna avse.

text: För vetenskaplig eller därmed jämförlig undersökning må uppgifter och anteckningar, som tillförts polisregister, utlämnas, såvida trygghet kan anses vara för handen att det ej kommer att missbrukas till men för enskild. Fråga om utlämnande prövas av rikspolisstyrelsen. Vid utlämnande till enskild böra erforderliga förbehåll göras.

text: Lag (1977:1032).

text: Regeringen får, när det är påkallat av synnerliga skäl, för ett särskilt fall förordna om undantag från sekretess för uppgifter i ett polisregister som förs av Säkerhetspolisen. Ett sådant förordnande får förenas med villkor att förbehåll som inskränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidare eller att utnyttja den skall ställas upp vid utlämnande av uppgiften.

text: Lag (1996:418).

text: Den som med stöd av denna lag har fått del av uppgift ur polisregister om annans personliga förhållanden får inte obehörigen röja vad han sålunda har erfarit.

text: I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Lag (1980:886).

text: 10 a § har upphävts genom lag (1997:1060).

text: Hos statens kriminaltekniska laboratorium får med hjälp av automatisk databehandling föras ett register som omfattar dess sakkunnigutlåtanden.

text: Uppgifter ur registret får lämnas till en annan myndighet om och i den utsträckning regeringen föreskriver eller beslutar i särskilda fall. Om synnerliga skäl föreligger, får regeringen i särskilda fall också besluta att uppgifter får lämnas till en enskild. I så fall får förbehåll uppställas som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgifterna vidare eller utnyttja dem.

text: Uppgifter skall utgå ur registret sedan tio år förflutit från det sakkunnigutlåtandet upprättades.

text: Lag (1988:288).

text: Ytterligare föreskrifter för tillämpningen av denna lag meddelas av regeringen.

text: Lag (1975:721).


rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: upph. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: nuvarande 20, 21 §§ betecknas 21, 22 §§; nya 20 §, rubr. närmast före nya 20 §

rpubl:andrar: ändr. 20 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 4, 5, 9-14, 20, 21 §§; nya 3, 8 a §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 6-8 §§

rpubl:andrar: ändr. 7, 20 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 5-8 a, 19-22 §§

rpubl:andrar: ändr. 6, 20 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 4-7, 10, 12, 13, 15-22 §§; nya 8 b, 14 a, 17 a §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 13, 20 §§

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: upph. 11, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 20 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984.

text: Föreskrifterna i

text: 13 §

text: i den äldre lydelsen gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tiden före den 1 juli 1984.

text: Statsbidrag för inbyggd utbildning i gymnasieskolan enligt de äldre bestämmelserna i

text: 13 §

text: skall rekvireras enligt

text: 17 § första stycket

text: . Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen pröva en rekvisition av statsbidrag enligt de äldre bestämmelserna även om den inte har kommit in i föreskriven tid. Skolöverstyrelsen får dock inte pröva rekvisitioner som kommer in efter utgången av mars 1985. En sådan rekvisition skall skolöverstyrelsen i stället med eget yttrande lämna över till regeringen för prövning.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ny 21 b §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

text: Genom förordningen upphävs

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning, såvitt gäller statsbidrag till undervisningen i den kommunala och landstingskommunala gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om resurstimmar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om extra undervisning i svenska för vissa elever i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om yrkesinriktad filialutbildning i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om kurser för invandrarungdom i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om samordnade timplaner och resurser i vissa kommuners gymnasieskolor,

text: förordningen (

text: ) om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande till elevantal,

text: förordningen (

text: ) om extra resurstimmar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om ramtimplaner och resurstilldelningssystem för årskurs 4 av fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om elevplatser i gymnasieskolan m. m.,

text: förordningen (

text: ) om gymnasial lärlingsutbildning,

text: förordningen (

text: ) om intagning till grundskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om resurser för stödinsatser i svenska på vissa yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om gymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag,

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om resurser för påbyggnadsutbildningar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro kommuns gymnasiskola,

text: Föreskrifterna i förordningen (

text: ) om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande till elevantalet skall, för de fall det i andra förordningar hänvisas till dessa föreskrifter, fortfarande gälla i fråga om andra huvudmän för gymnasieskola än kommuner och landstingskommuner.

text: Om det i en författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i denna förordning tillämpas i stället den nya bestämmelsen, om inte annat följer av punkten 3.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

text: Om skolöverstyrelsen före den 1 juli 1986 med stöd av då gällande föreskrifter har medgett en landstingskommun att i sin gymnasieskola anordna en studieväg som inte kan anses höra till något av de områden som anges i

text: 3 kap. 2 §

text: får landstingskommunen, utan hinder av nämnda paragraf, bedriva utbildning på studievägen så länge behov föreligger, om regeringen inte föreskriver annat.

text: Påbyggnadsutbildningar, vilkas utformning skolöverstyrelsen eller en länsskolnämnd har fastställt före den 1 juli 1986, får intill utgången av juni 1989 anordnas i sin utformning vid utgången av juni 1986 utan hinder av

text: 5 kap. 14 § första stycket

text: och

text: 10 kap.

text: och

text: 24 §§

text: För påbyggnadsutbildningar, vilkas utformning skolöverstyrelsen eller en länsskolnämnd har fastställt före den 1 juli 1986, får utan hinder av

text: 17 kap. 21 §

text: för undervisning intill utgången av juni 1989 beräknas allmänna timresurser som motsvarar timunderlaget, inbegripet timmar för delning av klass, enligt timplanen i dess utformning vid utgången av juni 1986.

text: Om en årskurs av en linje eller en specialkurs som omfattar två eller annat jämnt antal terminer eller första årskursen av en treterminskurs har startat i början av vårtermingen 1987, skall beräkning av allmänna timresurser för undervisning under redovisningsåret 1987/88 göras med utgångspunkt i elevantal och andra förhållanden den 15 september 1987 enligt bilaga 9.

text: förordningen (

text: ) om utbildning för hörselskadade i Örebro kommuns gymnasieskola,

text: Om i annat fall en årskurs av en specialkurs som omfattar två eller annat jämnt antal terminer eller första årskursen av en treterminskurs har startat före den 1 juli 1987 och avslutas under redovisningsåret 1987/88 skall beräkning av allmänna timresurser för undervisning under redovisningsåret göras med utgångspunkt i förhållandena den femte undervisningsdagen under redovisningsåret enligt bilaga 9. Detsamma gäller om tredje terminen av en treterminskurs, en specialkurs som omfattar minst en termin men är kortare än två terminer har startat före och avslutas efter den 1 juli 1987.

text: Om en sommarkurs för invandrarungdom startar före och avslutas efter den 1 juli 1987, skall de vid kursens början gällande föreskrifterna om timunderlag för undervisning och statsbidrag tillämpas på hela kursen.

text: För en LA-kurs vars timplan styrelsen för skolan har fastställt före den 1 januari 1987 med stöd av skolöverstyrelsens föreskrifter skall för redovisningsåret 1987/88 som allmänna timresurser beräknas så många lärarveckotimmar som motsvarar timunderlaget, inbegripet timmar för delning av klass, enligt timplanen i dess utformning vid utgången av år 1986, om inte länsskolnämnden bestämmer annat.

text: Om en specialkurs som är kortare än en termin har startat före och avslutas efter den 1 juli 1987, skall allmänna timresurser för undervisning under redovisningsåret 1987/88 göras med utgångspunkt i förhållandena den femte undervisningsdagen redovisningsåret enligt bilaga 9.

text: För andra LA-kurser med timplaner som fastställts av styrelsen för skolan bestämmer länsskolnämnden hur många lärarveckotimmar som skall beräknas för undervisning under redovisningsåret 1987/88. Länsskolnämnden skall därvid tillämpa de grunder som gäller för påbyggnadsutbildningar enligt

text: 17 kap. 21 §

rpubl:andrar: upph. såvitt gäller statsbidrag till undervisningen i den kommunala och landstingskommunala gymnasieskolan

text: Denna förordning träder i kraft den 1 mars 1988. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 20 a §; ny 5 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 september 1989.

text: Bestämmelserna i

text: 20 §

text: i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 1989.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidrag som avser tid före den 1 juli 1989.

rpubl:andrar: ändr. 20, 20 a §§

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Enligt bestämmelserna i denna förordning äger kommun och landstingskommun få statsbidrag till kostnader för driften av gymnasieskola och kommunal högskoleutbildning. Därjämte äger kommun få statsbidrag till kostnader för praktisk lärarutbildning vid skolenhet med gymnasieskola.

text: I fråga om gymnasieskola lämnas statsbidrag endast för linjer och specialkurser som anordnas enligt gällande bestämmelser. För gymnasial lärlingsutbildning finns föreskrifter om statsbidrag i förordningen (

text: ) om gymnasial lärlingsutbildning.

text: Statsbidrag utgår i fråga om kommunal högskoleutbildning för allmän utbildningslinje och påbyggnadslinje samt enligt regionstyrelsens beslut för lokal utbildningslinje, individuell utbildningslinje och enstaka kurs.

text: Förordning (1984:627).

type: paragraf

beteckning: 1 a §

text: Förordningen gäller inte för kommunal högskoleutbildning inom vårdområdet.

text: Förordning (1982:609).

ordinal: 1 a

beteckning: 2 §

text: Statsbidrag enligt denna förordning lämnas inte till kostnader med anledning av tjänstledigheter för personalutbildning och andra ändamål som avses med föreskrifterna i förordningen (

text: ) om statsbidrag till lokal skolutveckling m. m.

text: Statsbidrag till kostnader för reservlärare och för vissa åtgärder enligt trygghetsavtalet för icke-statliga lärare (Tra-L) m.m. lämnas enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till kostnader för vissa trygghetsåtgärder för skolledare, biträdande skolledare och lärare i kommunal utbildning.

text: Förordning (1984:627).

beteckning: 3 §

text: Med kommun jämställas landstingskommun och kommunalförbund mellan kommuner.

text: Med landstingskommun jämställes kommunalförbund mellan landstingskommuner eller mellan en eller flera landstingskommuner och en eller flera kommuner som ej ingå i landstingskommun.

text: Med redovisningsår förstås tiden den 1 juli-den 30 juni.

text: Förordning (1971:349).

text: Grunder för statsbidrag

beteckning: 4 §

text: Statsbidrag till driftkostnader för gymnasieskola och kommunal högskoleutbildning utgår med belopp som motsvarar lönekostnaderna för skolledare, biträdande skolledare, huvudlärare, lärare och institutionsföreståndare vid gymnasieskolan enligt grunder som anges i

text: 8 §§

text: Utöver vad som följer av de bestämmelser som avses i

text: första stycket

text: utgår statsbidrag till driftkostnader för gymnasieskola och kommunal högskoleutbildning för vissa särskilda ändamål med belopp och enligt grunder som anges i

text: 8 b

text: 13 §§

text: Förordning (1981:451).

beteckning: 5 §

text: Statsbidrag för lönekostnad lämnas för sådana avlöningsförmåner som fastställs under medverkan av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer och som utgår för undervisning eller annan tjänstgöring enligt timplan, kursplan, annan föreskrift eller särskilt medgivande. För kommunal högskoleutbildning gäller timramar som regeringen bestämmer särskilt.

text: Beträffande skolledare och biträdande skolledare lämnas statsbidrag för lönekostnad för undervisning och annan tjänstgöring inom ramen för deras ordinarie arbetstid. Statsbidrag lämnas inte till lönekostnad för deras övertid. Om skolledare eller biträdande skolledare fullgör mindre undervisning än som svarar mot den nedre gränsen för undervisningsskyldighet enligt gällande föreskrifter, skall avdrag göras på statsbidraget till lönekostnaden för skolledaren eller biträdande skolledaren med ett belopp som motsvarar statsbidraget till lönekostnaden för den som i stället fullgör undervisningen. Skolöverstyrelsen skall meddela närmare föreskrifter om hur avdraget skall beräknas.

text: Statsbidrag för lönekostnad lämnas inte för inbyggd utbildning enligt

text: 8 kap. 13 § skolförordningen (1971:235)

text: och

text: 23 kap. 2 § högskoleförordningen (1977:263)

text: Med avlöningsförmån förstås

text: lön,

text: kallortstillägg,

text: vikariatstillägg,

text: tjänstledighetstillägg,

text: semesterlönetillägg,

text: semestertillägg,

text: avlöningsförstärkning,

text: uppdragstillägg,

text: tjänstgöringstillägg,

text: övertidstillägg,

text: fyllnadslön,

text: semesterersättning,

text: arvode för arvodestjänst och tilläggstimmar,

text: arvode för prov eller prövning som bestrids av kommunen,

text: avlöning till den som fullgör handledd praktik,

text: begravningshjälp.

text: Förordning (1982:609).

text: I fråga om statsbidrag till de skolledningsresurser som beräknas för kommunal högskoleutbildning enligt

text: 24 kap. 12 § högskoleförordningen (1977:263)

text: gäller följande.

text: Statsbidrag för lönekostnader för skolledare och biträdande skolledare samt för specialfunktioner lämnas enligt grunderna i

text: 5 §

text: med så stor del av kostnaderna som motsvarar den kommunala högskoleutbildningens andel av gymnasieskolans och den kommunala högskoleutbildningens sammanlagda skolledningsresurser.

text: Förordning (1988:18).

text: Ingår i tjänst vid skola för vilken statsbidrag utgår enligt denna förordning tjänstgöring vid

text: annan sådan skola,

text: statlig skola,

text: grundskola eller

text: kommunal högskoleutbildning i annan kommun och för vilken statsbidrag utgår enligt denna förordning

text: utgår statsbidrag för hela lönekostnaden för tjänsten för den skola där tjänsten är inrättad.

text: Är sådan tjänstgöring vid grundskola som avses i

text: första stycket

text: anordnad för hel termin, avdrages från lönekostnaden för motsvarande kalenderhalvår ett belopp som utgör produkten av

text: dels halva arvodet för veckotimme enligt beteckningen AT, arvodesgrupp 10, ålderstilläggsklass 0, beräknat på det belopp som gäller vid utgången av kalenderhalvåret enligt tjänsteförteckningsavtal för undervisningsområdet (TFU) den 12 juni 1975 eller enligt motsvarande framtida sådant avtal,

text: dels ett tal som motsvarar det antal veckotimmar tjänstgöringen omfattade vid terminens början,

text: dels talet 21 delat med det tal som motsvarar det antal veckotimmar som utgör full tjänstgöring på motsvarande tjänst vid grundskola.

text: Förordning (1982:609).

text: Ingår i tjänst vid skola för vilken statsbidrag utgår enligt denna förordning tjänstgöring vid kommunal vuxenutbildning eller vid annan skola än någon av följande skolformer, nämligen gymnasieskola, statlig skola, grundskola eller kommunal högskoleutbildning i annan kommun och för vilken statsbidrag utgår enligt denna förordning, utgår statsbidrag för den skola där tjänsten är inrättad med så stor del av den sammanlagda lönekostnaden för tjänsten som svarar mot förhållandet mellan tjänstgöringen vid denna skola och den tjänstgöring som sammanlagt ingår i tjänsten.

text: Förordning (1977:490).

text: Ingår tjänstgöring vid skola för vilken statsbidrag utgår enligt denna förordning i tjänst vid grundskola eller vid annan icke-statlig skola för vilken statsbidrag ej utgår enligt förordningen, utgår statsbidrag för förstnämnda slag av skola med motsvarande tillämpning av, i fråga om tjänst vid grundskola, bestämmelserna i

text: 6 §

text: och, i fråga om tjänst vid annan skola, bestämmelserna i

text: 7 §

text: Förordning (1973:359).

text: 8 a §

text: upphävd genom

text: förordning (1980:711).

text: Statsbidrag till kostnader för undervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråket enligt

text: 8 kap. 4 a § skolförordningen (1971:235)

text: utgår för 0,75 lärarveckotimmar för varje elev som deltager i sådan verksamhet under läsåret. Bidraget utgår med belopp som för varje veckotimme motsvarar timarvodet enligt beteckningen CT, arvodesgrupp 7, ålderstilläggsklass 0.

text: Vid tillämpning av

text: första stycket

text: beaktas elevantalet under den första hela kalenderveckan i november och den sista hela kalenderveckan i mars under redovisningsåret, varvid medeltalet elever lägges till grund för beräkningen.

text: Timarvode som anges i

text: första stycket

text: beräknas enligt tjänsteförteckningsavtal för undervisningsområdet (TFU) den 12 juni 1975 med senare ändringar eller enligt motsvarande framtida avtal.

text: Förordning (1977:490).

text: Handhar annan än lärare verksamhet under timmar till förfogande vid gymnasieskola, utgår statsbidrag för varje sådan timme och klass med belopp motsvarande det högsta timarvode som är tillämpligt för lärare vid gymnasieskolan.

text: Till ersättning åt föreläsare vid kommunal högskoleutbildning eller specialkurs i gymnasieskolan eller på tvåårig linje, med undantag av tvåårig ekonomisk linje, tvåårig social linje och tvåårig teknisk linje i gymnasieskolan, utgår statsbidrag med 75 procent av kostnaden, dock med högst 25 kronor för föreläsningstimme när resekostnadsersättning och traktamente icke utgår till föreläsare och högst 50 kronor när sådan ersättning utgår.

text: Statsbidrag enligt

text: första stycket

text: utgår dock ej för föreläsare vid gymnasieskolutbildning inom sådan gymnasieskola eller sådan skolenhet med gymnasieskola som omfattar huvudsakligen utbildning för industri och hantverk.

text: Upphör att gälla genom förordning (1981:514).

text: Upphör att gälla genom förordning (1981:451).

text: För inbyggd utbildning inom industri och hantverk samt handels- och kontorsyrken i gymnasieskolan har en kommun rätt till statsbidrag med visst belopp per elev och undervisningstimme inom timplanens ram som skolöverstyrelsen för varje redovisningsår fastställer för berörd studieväg och berört yrkesinriktat ämne.

text: Det belopp som fastställs skall utgöra summan av tänkta kostnader per elev och undervisningstimme för lön, materiel och lokaler enligt beräkningsgrunderna i

text: 12 b

text: 12 d §§

text: . Därvid får summan avrundas.

text: Förordning (1980:532).

text: Beräkningsgrund för lönekostnadsdelen enligt

text: 12 a § andra stycket

text: är timarvodet för undervisningstimme enligt beteckningen CT, arvodesgrupp 8, ålderstilläggsklass 8, i tjänsteförteckningsavtal för undervisningsområdet (TFU) den 28 juni 1983 med senare ändringar eller motsvarande framtida avtal.

text: För att ett belopp per elev skall erhållas, delas timarvodet med det tal som motsvarar det högsta tillåtna antalet elever för klass eller grupp enligt gällande föreskrifter för studievägen.

text: Förordning (1984:627).

text: Materielkostnadsdelen enligt

text: 12 a § andra stycket

text: beräknas med utgångspunkt i de grunder som vid utgången av juni 1982 gällde för statsbidrag till kostnader för anskaffande av första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till kostnader för hörselteknisk utrustning m.m. inom viss kommunal utbildning. Därvid skall hänsyn tas till om mer än en klass eller grupp kan använda materielen. Vidare skall den bidragsgrundande anskaffningskostnaden delas upp på kostnad per år med hänsyn till materielens normala användningstid.

text: Omräkning till timersättning sker på grundval av det totala antalet undervisningstimmar per läsår som materielen normalt kan användas för undervisning.

text: För att ett belopp per elev skall erhållas, delas timersättningen med det tal som motsvarar det högsta tillåtna antalet elever för klass eller grupp enligt gällande föreskrifter för studievägen.

text: Förordning (1982:609).

text: Beräkningsgrund för lokalkostnadsdelen enligt

text: 12 a § andra stycket

text: är hälften av en som ett riksgenomsnitt antagen årlig kallhyra för lokaler som är avsedda för en klass eller grupp och som har normal standard.

text: Omräkning till timersättning sker på grundval av det totala antalet undervisningstimmar per läsår som lokalerna kan användas för undervisning.

text: Förordning (1980:532).

text: Statsbidraget enligt

text: 12 a §

text: är avsett för den ersättning som kommunen betalar företagen och institutionerna för de utbildningsplatser som de tillhandahåller.

text: Kommunen får dock använda viss del av bidraget per elev och undervisningstimme, upp till ett belopp som skolöverstyrelsen fastställer, för samverkan mellan gymnasieskolan och företagen och institutionerna samt för tillsyn över och uppföljning av den inbyggda utbildningen. Detta högsta belopp skall bestämmas till en tiondel av bidragets lönekostnadsdel, varvid avrundning får ske.

text: Förordning (1980:532).

text: Statsbidrag för särskilda kostnader för inbyggd utbildning inom kommunal högskoleutbildning lämnas för varje redovisningsår med högst 10 800 kronor för utbildning för husligt arbete, högst 28 900 kronor i fråga om utbildning för industri och hantverk och högst 17 500 kronor för utbildning för handels- och kontorsyrken.

text: Statsbidraget beräknas särskilt för varje företag eller motsvarande. Angivna belopp lämnas när företaget för utbildning under ett läsår om 40 veckor tar emot minst åtta studerande från en studerandegrupp vid kommunal högskoleutbildning. Om antalet studerande är lägre, lämnas statsbidrag för varje studerande med en åttondel av beloppet. Omfattar utbildningen kortare tid än 40 veckor, lämnas statsbidrag med ett i förhållande till utbildningstiden minskat belopp.

text: Förordning (1984:627).

text: Upphör att gälla genom förodning (1981:451).

text: Rekvisition och utbetalning

text: Rekvisition och utbetalning av statsbidrag för gymnasieskola och sådan kommunal högskoleutbildning, som anordnas på allmän utbildningslinje eller påbyggnadslinje, sker enligt

text: 17 a §§

text: Om rekvisition och utbetalning av statsbidrag för sådan kommunal högskoleutbildning, som anordnas på lokal utbildningslinje, individuell utbildningslinje eller enstaka kurs, meddelar regeringen särskilda bestämmelser.

text: Förordning (1977:490).

text: En kommun får rekvirera statsbidrag enligt

text: och

text: 12 a §§

text: hos skolöverstyrelsen för varje månad.

text: Skolöverstyrelsen skall betala ut rekvirerat belopp snarast möjligt. Utbetalning får dock inte ske förrän efter den månad bidraget avser. Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen utanordna ett lägre belopp än det som har rekvirerats.

text: Förordning (1982:609).

text: Statsbidrag enligt

text: 8 b

text: och

text: 13 §§

text: rekvireras för varje redovisningsår av kommunen hos skolöverstyrelsen före den 1 september närmast efter redovisningsårets utgång. Skolöverstyrelsen skall betala ut statsbidraget snarast möjligt.

text: Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen pröva en rekvisition även om den inte har kommit in i föreskriven tid.

text: Förordning (1981:451).

text: Vid rekvisition av statsbidrag skall kommunen upptaga kostnaderna för kommunal högskoleutbildning fördelade på de olika yrkesutbildningssektorerna och skilda från kostnaderna för gymnasieskolan. Därvid skola kostnaderna fördelas i förhållande till tjänstgöringens omfattning vid gymnasieskolan och sådan kommunal högskoleutbildning som anordnas inom allmän utbildningslinje eller påbyggnadslinje.

text: Förordning (1977:490).

text: Revision

text: I en kommuns räkenskaper skall de belopp som ligger till grund för rekvisition av statsbidrag enligt

text: 12 a

text: och

text: 13 §§

text: redovisas särskilt. Beloppen skall redovisas särskilt med avseende på dels gymnasieskolan, dels de skilda yrkesutbildningssektorerna inom den kommunala högskoleutbildningen såvitt gäller utbildning inom allmän utbildningslinje eller påbyggnadslinje, dels sådan högskoleutbildning som avser lokal utbildningslinje, individuell utbildningslinje eller enstaka kurs.

text: Kommunen svarar för revisionen av dessa räkenskaper. Om kommunens revisorer framställer anmärkningar mot dem, skall kommunen snarast möjligt delge skolöverstyrelsen anmärkningarna.

text: Förordning (1980:532).

text: Skolöverstyrelsen och riksrevisionsverket äga för granskning av tillämpningen av denna förordning hos kommun taga del av räkenskaper och övriga handlingar samt företaga de undersökningar som fordras i övrigt.

text: Kommun är skyldig att på anfordran insända de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för myndighetens granskning.

text: Förordning (1977:490).

text: Statsbidrag utgår till kostnader för sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift enligt lagen (

text: ) om socialavgifter med ett belopp som motsvarar sammanlagt 10,9 procent av statsbidraget för lönekostnad enligt

text: och

text: 8 b §§

text: Bidrag enligt

text: första stycket

text: utbetalas av skolöverstyrelsen vid slutet av varje kalenderhalvår efter rekvisition av kommunen såvitt gäller sådan kommunal högskoleutbildning som anordnas på allmän utbildningslinje eller påbyggnadslinje. Bidrag som beräknas på lönekostnad enligt

text: 8 b §

text: rekvireras och utbetalas dock i den ordning som anges i

text: 17 §

text: Bestämmelserna i

text: 17 a §

text: skall tillämpas.

text: Förordning (1989:709).

text: Statsbidrag utgår till kostnader för tilläggspensionsavgift enligt lagen (

text: ) om socialavgifter med ett belopp som motsvarar följande procent av statsbidraget för lönekostnad enligt

text: och

text: 8 b §§

text: för varje angivet redovisningsår:

text: Bidraget skall rekvireras och utbetalas i den ordning som anges i

text: 17 §

text: . Därvid skall bestämmelserna i

text: 17 a §

text: tillämpas.

text: Förordning (1989:709).

text: Åsidosätter kommun vad som enligt lag, förordning eller annan författning åligger kommunen i fråga om gymnasieskolan eller den kommunala högskoleutbildningen, äger skolöverstyrelsen efter anmälan av länsskolnämnden besluta att högst tio procent av det sammanlagda statsbidraget enligt denna förordning för redovisningsåret skall innehållas i avvaktan på att rättelse sker. Vinnes ej rättelse, äger skolöverstyrelsen förordna att det innehållna beloppet skall avdragas från statsbidraget.

text: Förordning (1977:490).

text: Föreskrifter om minskning med 2 eller 20 procent av vissa statsbidrag enligt denna förordning finns i förordningen (

text: ) om minskning av vissa statsbidrag till kommunal utbildning. Särskilda föreskrifter gäller om minskning av sådana statsbidrag som regionstyrelsen beslutar om för lokal utbildningslinje, individuell utbildningslinje och enstaka kurs inom kommunal högskoleutbildning.

text: Förordning (1982:609).

text: Vid tillämpningen av denna förordning skall iakttas föreskrifterna i förordningen (

text: ) om gymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag.

text: Förordning (1985:588).

text: Skolöverstyrelsen fastställer de formulär som fordras för tillämpningen av denna förordning.

text: Förordning (1982:609).


rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 1-3, 7-11 §§; nya 7 a, 7 b, 7 c, 10 a §§; omtryck

dcterms:title: Postverkets Kungörelse (1966:120) angående postverkets ansvarighet för försändelser och medel

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Allmänna bestämmelser

text: Bestämmelserna i denna kungörelse avser postverkets inrikes rörelse.

text: Postverket är, med de inskränkningar som sägs i

text: 3 §

text: och om ej annat är särskilt avtalat, ansvarigt,

text: dels enligt bestämmelserna i

text: 7 c §§

text: för assurerade och rekommenderade försändelser och oassurerade paket,

text: dels för medel som postverket har hand om i sin betalningsförmedlande verksamhet.

text: Anm. Detta innebär bl. a. att postverket inte ansvarar för vanliga brev, dvs. brev som inte har varit assurerade eller rekommenderade.

text: Postverkets ansvarighet gäller så länge försändelse eller medel är i verkets vård.

text: Om postverkets ansvarighet under beredskapstillstånd och krig gäller vad därom är särskilt stadgat. Postverkets Kungörelse (1984:799).

text: För postverkets ansvarighet i postutväxlingen med utlandet och i den utrikes betalningsförmedlingen gäller vad som överenskommits i internationella avtal. Har försändelse till utlandet gått förlorad eller skadats eller har sådan försändelses innehåll helt eller delvis förkommit och har förlusten eller skadan inträffat inom Sverige, utgår dock ersättning enligt de bestämmelser som gäller för postverkets inrikes rörelse, om det är förmånligare för den som är ersättningsberättigad. Efter samma grunder utgår ersättning när försändelse från utlandet skadats eller dess innehåll helt eller delvis förkommit inom Sverige. Postverkets Kungörelse (1984:799).

ordinal: a

text: när förlust eller skada orsakats genom avsändarens eller adressatens fel eller försummelse,

ordinal: b

text: när förlust eller skada är en följd av försändelsens egen beskaffenhet,

ordinal: c

text: när förlust eller skada orsakats av försening under postbehandlingen med undantag av de i

text: 7 a

text: 7 c §§

text: angivna fallen,

ordinal: d

text: när fråga är om indirekt skada eller utebliven vinst,

ordinal: e

text: när fråga är om vara vars befordran med post är förbjuden,

ordinal: f

text: när förlust av postgiromedel i andra än under a) angivna fall orsakats genom fel eller försummelse av kontoinnehavaren,

ordinal: g

text: när förlust av medel som innestår på postgirokonto orsakats av att arbetstagare hos kontoinnehavaren gjort sig skyldig till brottsligt förfarande med blankett för utbetalning eller girering som utlämnats till kontoinnehavaren. Postverket är fritt från ansvar även om förlusten inte orsakats genom fel eller försummelse av kontoinnehavaren vid omhänderhavandet av blanketten,

ordinal: h

text: när ersättningsanspråk inte framställts inom föreskriven tid. Postverkets Kungörelse (1984:799).

text: Postverket är fritt från ansvar bestämmelser om försändelser och medel

text: Har assurerad försändelse gått förlorad eller skadats eller har dess innehåll helt eller delvis förkommit, utgår ersättning med belopp som svarar mot förlusten eller skadan, dock högst assuransbeloppet. Kan värdet av försändelsen ej fastställas skall det anses vara lika med assuransbeloppet.

text: Har rekommenderad försändelse gått förlorad eller skadats eller har dess innehåll helt eller delvis förkommit, utgår ersättning med belopp som svarar mot skadan eller förlusten, dock högst 500 kronor. Kan värdet av försändelse ej fastställas skall det anses ha utgjort 500 kronor. Postverkets Kungörelse (1983:346).

beteckning: 6 §

text: Har oassurerat paket gått förlorat eller skadats eller har dess innehåll helt eller delvis förkommit, utgår ersättning med belopp som svarar mot förlusten eller skadan, dock högst 5 000 kronor. Postverkets Kungörelse (1983:346).

beteckning: 7 §

text: Har postförskottsförsändelse lämnats ut utan att adressaten har erlagt postförskottsbeloppet, helt eller delvis, är avsändaren berättigad till ersättning med det belopp som inte har redovisats. Postverkets Kungörelse (1984:799).

text: Har innehållet i assurerad eller rekommenderad försändelse eller oassurerat paket skadats till följd av försening utgår ersättning enligt

text: 6 §§

text: . Postverkets Kungörelse (

beteckning: 7 b §

text: Har särskilda kostnader orsakats av försening av assurerad eller rekommenderad försändelse eller oassurerat paket eller av att betalningshandling fördröjts under postbehandlingen, utgår ersättning för sådana kostnader, dock högst 500 kronor. Postverkets Kungörelse (1984:799).

ordinal: 7 b

beteckning: 7 c §

text: Har postverket inte kunnat visa att assurerad eller rekommenderad försändelse eller oassurerat paket utlämnats inom sex veckor, räknat från den dag då försändelsen reklamerats hos postverket, utgår ersättning som om försändelsen gått förlorad. Postverkets Kungörelse (1984:799).

ordinal: 7 c

beteckning: 8 §

text: Berättigad till ersättning enligt

text: och

text: 7 a

text: 7 c §§

text: för försändelse som gått förlorad är försändelsens avsändare. När försändelse tagits emot av adressaten eller när avsändaren i fråga om förkommen försändelse inte kan anträffas, är adressaten berättigad till ersättningen. Postverkets Kungörelse (

beteckning: 9 §

text: Har försändelse som avses i

text: 7 a

text: och

text: 7 c §§

text: gått förlorad eller har dess innehåll helt förkommit, skadats eller förstörts eller har betalningsuppdrag inte fullgjorts och är postverket av sådan anledning ersättningsskyldigt, återbetalas erlagda postavgifter, dock inte assurans- eller rekommendationsavgift.

text: Vid delskada eller delförlust återbetalas postavgift för ersättningsleverans av skadad eller saknad del eller för reparation av skadat föremål. Postverkets Kungörelse (1984:799).

text: Anmälan av ersättningsanspråk

text: Anspråk på ersättning enligt

text: 7 c

text: och

text: 9 §§

text: skall skriftligen anmälas hos postverket inom ett år från den dag då försändelsen avlämnades till postbefordran.

text: Anspråk på ersättning för medel som inte blivit i behörig ordning redovisade skall skriftligen anmälas hos postverket inom två år från utgången av den månad under vilken inbetalning skedde eller uppdrag om girering eller kontant utbetalning bokfördes på postgirokonto.

text: Till framställning om ersättning bör fogas kvitto på inköp, faktura eller annan handling som styrker värdet av förlusten eller skadan. För saknad försändelse, betalningshandling eller medel som inte redovisats bör inlämningskvittot visas upp. Postverkets Kungörelse (1984:799).

text: Beräkning av ersättningen

beteckning: 10 a §

text: Ersättning för förlust eller skada enligt

text: och

text: 7 a

text: och

text: 7 c §§

text: betalas med det belopp som svarar mot innehållets värde på inlämningsorten vid den tid, då försändelsen mottogs till postbefordran.

text: Ersättning för skada utgår i förekommande fall med belopp, som svarar mot värdeminskningen. Vid skiljaktiga meningar om värdet av skadan, t. ex. vid skada på konstalster, antikviteter eller samlarobjekt gäller det belopp, som bestäms av sådan opartisk värderingsman, som förordnas av handelskammare.

text: Om skadad försändelse till fullo ersatts övergår äganderätten till postverket. Postverkets Kungörelse (1984:799).

text: Förfarandet i vissa fall då saknad försändelse kommer till rätta

text: Enligt

text: och

text: 7 c §§

text: kan ersättning utbetalas på grund av att försändelse gått förlorad eller dess innehåll helt eller delvis förkommit. Den som får ersättning i sådana fall kan skriftligt begära att bli underrättad, om det saknade skulle komma till rätta inom ett år från dagen då ersättningen betalades ut. Den som fått sådan underrättelse kan inom en månad få tillbaka det som kommit till rätta mot att ersättning i motsvarande mån betalas tillbaka. I annat fall förfogar postverket över det tillrättakomna. Postverkets Kungörelse (

text: Ersättning efter skälighetsprövning

text: Ersättning kan av postverket i särskilda fall medges utöver vad som skulle ha utgått med tillämpning av bestämmelserna i denna kungörelse eller av internationella avtal. Närmare föreskrifter härom är meddelade i allmänna poststadgan.


dcterms:identifier: SFS 1966:121 i lydelse enligt SFS 1994:173

dcterms:title: Isbrytarkungörelse (1966:121)

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Genom statens isbrytarverksamhet kunna fartyg som äro lämpade för vintersjöfart erhålla bistånd med isbrytning och arbeten som äga samband därmed i enlighet med vad som sägs i

text: 4 §§

text: I svenska kustfarvatten och på sjövägarna dit utföres isbrytning mellan öppet vatten till havs och farvatten som äro skyddade för havsis, drivis, packis eller liknande ishinder.

text: I den omfattning sjöfartsverket bestämmer utföres brytning av svårare is i Vänern, Mälaren och Ångermanälven.

text: Vid issvårigheter som icke lämpligen kunna bemästras utan statlig isbrytarhjälp utföres undantagsvis och under begränsad tid isbrytning åt den befolkning vid rikets kuster som är i väsentlig mån beroende av sjövägarna.

text: För isbrytarverksamhet enligt första--tredje styckena utgår icke särskild avgift. Kungörelse (1969:318).

text: Isbrytning i samverkan med Danmark, Finland och Norge sker i enlighet med vad därom särskilt överenskommits.

text: När det kan ske utan åsidosättande av uppgift som anges i

text: 2 §

text: eller som föranledes av överenskommelse enligt

text: 3 §

text: , får isbrytning utföras på beställning och mot ersättning enligt taxa som fastställes av Kungl. Maj:t eller, i den omfattning Kungl. Maj:t bestämmer, av sjöfartsverket. Kungörelse (

text: Ledningen av statens isbrytarverksamhet utövas av sjöfartsverket med biträde av statens isbrytardirektör. Kungörelse (1969:318).

sort: upphavd

text: 6 §

text: har upphävts genom kungörelse (

type: redaktionell

text: Sjöfartsverket får för isbrytarverksamheten upprätta iskontor och utse isbrytarombud. För arbete vid iskontoren får verket efter överenskommelse med Försvarsmakten anlita dess personal. Om det finns särskilda skäl, får även civil personal anställas.

text: Instruktion för iskontor eller isbrytarombud meddelas av Sjöfartsverket.

text: Förordning (1994:173).

text: För statens isbrytarverksamhet används dels statsisbrytarna, dels fartyg som Sjöfartsverket hyr, dels, efter överenskommelse mellan Sjöfartsverket och Försvarsmakten, fartyg som Försvarsmakten disponerar.

text: Förordning (1994:173).

text: Vad som är föreskrivet för statsisbrytarna gäller i tillämpliga delar fartyg som hyrs eller som Försvarsmakten disponerar.

text: Förordning (1994:173).

text: För bemanningen av statsisbrytarna svarar Försvarsmaken. I den mån sjöfartsverket begär det, handhar försvarets materielverk drift och vård av statsisbrytarna.

text: Förordning (1994:173).

text: Isflygspaning och annan flygning för statens isbrytarverksamhet utförs av Försvarsmakten efter överenskommelse mellan Sjöfartsverket och Försvarsmakten.

text: Om det finns särskilda skäl får Sjöfartsverket hyra luftfartyg för ändamålet.

text: Förordning (1994:173).

text: Ytterligare föreskrifter rörande statens isbrytarverksamhet meddelas av sjöfartsverket. Kungörelse (1969:318).


rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

dcterms:title: Instruktion (1966:165) för auditör

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: biträda även en annan bestraffningsberättigad befattningshavare än den som han skall lämna biträde enligt

text: 18 §

text: militära

text: rättegångslagen

text: med handläggning av militära mål vid en avdelning ur ett förband, om avdelningen befinner sig utanför sin ordinarie förläggningsort och det skulle medföra avsevärd omgång att anlita någon annan auditör,

text: lämna råd och anvisningar i frågor om verkställighet av straff och sammanläggning av fritidsstraff samt i andra rättsliga angelägenheter,

text: utöva allmän tillsyn över handläggningen av militära mål som ankommer på den bestraffningsberättigade befattningshavare som auditören biträder.

text: Förordning (1980:1046).

text: Auditör skall utöver vad som följer av militära

text: rättegångslagen (1948:472)

text: Av särskilda bestämmelser följer att en auditör är skyldig att dels avge yttrande i frågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan beträffande tjänstemän som inte är underkastade ansvar såsom krigsmän, dels yttra sig i ärenden om avskedande, avstängning eller läkarundersökning, dels om det påkallas närvara då någon yttrar sig muntligt enligt

text: 14 kap. 1 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning.

text: Förordning (1980:1046).

text: Auditör och vice auditör med tjänstgöring i försvarsmaktens fredsorganisation eller vid svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst förordnas efter förslag av överbefälhavaren.

text: Innan överbefärlhavaren avger förslag, skall yttrande inhämtas från den hos vilken auditören eller vice auditören skall förordnas samt från den hovrätt inom vars domkrets auditören eller vice auditören skall tjänstgöra.

text: Förordning (1980:1046).

text: Auditörer och vice auditörer med tjänstgöring i försvarsmaktens krigsorganisation förordnas av överbefälhavaren sedan denne inhämtat yttrande från den hovrätt inom vars domkrets den som avses bli förordnad utövar sin yrkesverksamhet eller är bosatt. Yttrande behöver dock inte inhämtas under beredskapstillstånd eller krig.

text: Förordnande av auditör eller vice auditör i krigsorganisationen skall anmälas till cheferna för justitie- och försvarsdepartementen.

text: Tjänst som auditör eller vice auditör i krigsorganisationen tillsättes utan att tjänsten kungjorts ledig till ansökan. Beslut om tillsättning av sådan tjänst anslås inte enligt

text: 10 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: Bestämmelserna i

text: 9 §§

text: gäller inte auditör eller vice auditör i krigsorganisationen. I stället gäller de särskilda föreskrifter som överbefälhavaren meddelar.

text: Förordning (1980:1046).

text: När auditör är hindrad att utöva sin tjänst utövas den av vice auditören. Äro flera vice auditörer förordnade bestämmer överbefälhavaren hur auditörens åligganden skola fullgöras vid förhinder för honom.

text: Överbefälhavaren beslutar om ledighet för auditör. Är vice auditören icke hindrad att utöva auditörstjänsten bestämmer dock auditören om förläggningen av sin semester och om annan ledighet för sig själv under sammanlagt högst tre månader varje år.

text: När auditör ämnar begagna sig av semester eller annan ledighet, som icke beslutats av överbefälhavaren, och när han återinträder i tjänst, skall han anmäla detta till den hos vilken han är förordnad.

text: Auditör skall hålla den hos vilken han är förordnad underrättad om var och när han träffas. Vice auditör skall hålla auditören underrättad härom.

text: Fordras vikarie för auditör eller är auditörstjänsten ledig och finnes icke vice auditör eller är denne hindrad att utöva auditörstjänsten, förordnar överbefälhavaren lämplig person att uppehålla tjänsten. Förordnande får meddelas endast den som är behörig att inneha tjänsten och icke för längre tid än sex månader i följd. Annat vikariat tillsättes i samma ordning som tjänsten.

text: Fråga om anställnings upphörande enligt

text: 7 kap. 9 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning prövas av överbefälhavaren.

text: Förordning (1980:1046).

text: Föreskrifterna i

text: 15 kap. 4 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning skall tillämpas på den som innehar eller uppehåller en tjänst som auditör eller vice auditör.

text: Förordning (1980:1046).

text: Talan mot överbefälhavarens beslut föres hos regeringen genom besvär, om annat ej är föreskrivet.

text: I fråga om sådant förslag till tjänstetillsättning som tillkännages genom anslag räknas besvärstiden från den dag då anslaget skedde. Detta gäller även beslut om vikariat som tillsättes i samma ordning som tjänsten.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1970 och tillämpas första gången på beskattningsår, för vilket taxering i första instans verkställes år 1970.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid eftertaxering för år 1969 eller tidigare år.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1 §

text: Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling. De nya bestämmelserna i

text: 2 §

text: tillämpas första gången vid 1973 års taxering.

rpubl:andrar: nuvarande 2 § betecknas 3 §; ändr. 1 §; ny 2 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1980 och tillämpas första gången vid 1981 års taxering. Äldre bestämmelser i

text: 1 § första stycket

text: samt

text: 2 § första

text: och

text: tredje styckena

text: tillämpas dock alltjämt i fråga om avtal om leverans av fartyg och luftfartyg som har slutits före utgången av år 1979.

rpubl:andrar: upph. 3 §; ändr. författningsrubr., 1, 2 §§

text: Bestämmelserna i

text: 1 §

text: den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991 och tidigare års taxeringar såvitt avser skriftliga avtal slutna före den 14 november 1989.

text: Har avdrag medgetts enligt den upphävda lagen skall bestämmelserna i

text: 2 §

text: lagen tillämpas även vid senare års taxeringar. Beskattning skall fr.o.m. 1992 års taxering ske i inkomstslaget näringsverksamhet.

text: Lag (1990:672).

text: Motsvarande gäller även i fråga om skriftliga avtal slutna senast den 31 december 1990 mellan det tillverkande företaget och annat företag om det tillverkande företaget före den 14 november 1989 ingått ett skriftligt avtal om framtida uthyrning av det skepp eller det luftfartyg som det senare slutna skriftliga avtalet avser. Det skriftliga avtalet om framtida uthyrning får dock ha slutits senast den 31 december 1990 om avtalet grundas på utnyttjandet av en option i ett före den 14 november 1989 ingånget skriftligt avtal. Med tillverkande företag likställs annat företag i den koncern som det tillverkande företaget tillhör.

rpubl:andrar: ändr. 2 p övergångsbest. till 1989:1023

dcterms:title: Lag (1966:172) om avdrag för avskrivning på skeppskontrakt m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Den som driver rederirörelse eller yrkesmässigt fiske och som har slutit skriftligt avtal om leverans av skepp avsett för stadigvarande bruk i rörelsen, har, utan hinder av punkt 2 av anvisningarna till

text: 41 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , vid beräkning av rörelsens nettointäkt rätt till avdrag för avskrivning på det ej fullgjorda köpekontraktet med sammanlagt högst 30 procent av det avtalade priset. Vad som avses med skepp framgår av

text: sjölagen (1891:35 s. 1)

text: Avdrag enligt

text: första stycket

text: medges även den som driver luftfartsrörelse och som har slutit skriftligt avtal om leverans av luftfartyg avsett för stadigvarande bruk i rörelsen.

text: Skattskyldig som har medgetts avdrag för avsättning till investerings fond enligt förordningen (

text: ) om särskild investeringsfond för avyttrat fartyg m.m., har rätt till avdrag enligt första eller

text: andra stycket

text: med högst det belopp varmed 30 procent av det avtalade priset överstiger beloppet av fondavsättningen vid beskattningsårets utgång.

text: Vid beräkning av värdeminskningsavdrag enligt

text: kommunalskattelagen

text: skall avdrag enligt första eller

text: andra stycket

text: anses ha medgetts enligt punkt 2 av anvisningarna till

text: 41 § nämnda lag

text: Lag (1979:1148).

text: Har skattskyldig fått avdrag enligt

text: 1 §

text: och överlåts kontraktet, skeppet eller luftfartyget eller andel av sådan tillgång utan vederlag skall som intäkt av rörelse tas upp ett belopp motsvarande det lägsta av egendomens marknadsvärde vid överlåtelsetillfället och det i köpekontraktet avtalade priset. Vad nu sagts gäller också om överlåtelsen har skett till ett pris som är lägre än marknadsvärdet och dessutom väsentligt understiger det i köpekontraktet avtalade priset.

text: Avdrag enligt

text: 1 §

text: medges inte om den skattskyldige har flyttat utomlands. Avdrag medges inte heller om fast driftställe för förvärvskälla, i vilken ingår egendom som avses i

text: första stycket

text: , har flyttats utomlands. Har avdrag medgetts för tidigare beskattningsår skall ett belopp motsvarande avdraget tas upp som intäkt av rörelse för det beskattningsår då flyttningen ägde rum.

text: 1) överlåtelse eller flyttning utomlands som har skett senare än fem år efter leveransen av skeppet eller luftfartyget,

text: 2) svenskt aktiebolag vars aktier noteras på börs eller är föremål för liknande notering eller dotterföretag till sådant bolag,

text: 3) den som har licens enligt förordningen (

text: ) om licens för yrkesfiske eller är medlem i fiskelag som har sådan licens, såvida köpekontraktet avser ett skepp som är avsett att användas eller som används för yrkesmässigt fiske.

text: Första och andra styckena tillämpas inte i fråga om

text: Föreligger synnerliga skäl får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer medge undantag från första eller

text: andra stycket

text: . Bryter skattskyldig mot villkor, som har uppställts vid medgivandet, skall taxering ske enligt första eller

text: andra stycket

text: på samma sätt som vid eftertaxering för det beskattningsår som medgivandet avser.

text: Lag (1979:1148).

text: 3 §

text: har upphört att gälla genom

text: lag (1979:1148).


dcterms:title: Kungörelse (1966:2) om nya sedlar på fem kronor

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

text: Kungl. Maj:t har, på framställning av fullmäktige i riksbanken, funnit gott kungöra, att sedlar på fem kronor av ny typ, godkänd av fullmäktige, komma att från riksbanken utlämnas i allmänna rörelsen från och med dag som fullmäktige bestämma.

text: Den nya sedeln har följande storlek, beskaffenhet och utseende.

text: /k/ Storlek: /-k/

text: Sedeln är 110 mm lång och 68 mm bred.

cells: Sedelns /k/ framsida /-k/ upptager ytterst till vänster en talong, omfattande ungefär en fjärdedel av sedelns yta. Denna är i övrigt, frånsett ytterkanterna, försedd med tryck.

type: rad

type: tabell

text: /k/ Tryck: /-k/

text: Upptill på sedeln äro tryckta orden SVERIGES RIKSBANK.

cells: På vänstra delen av tryckytan finnes en rosett i konstgravyr, omfattande en vase belagd och dess högra övre hörn är placerad valörsiffran 5. Omedelbart under bilden av Gustav Vasa och rosetten i konstgravyr löper ett band med texten Fem KRONOR. Därunder äro tryckta två namn i faksimile på ornament i konstgravyr.

cells: med valörsiffran 5. I tryckytans båda nedre

cells: Tryckytan täckes i övrigt av diagonala våglinjer.

cells: Upptill på talongen finnes en konstgraverad rosett, som i sitt mittparti innehåller valörsiffran 5. Nedtill på talongen äro sedelns tryckår och nummer angivna.

text: På högra delen av tryckytan finnes en bild av Gustav Vasa i halvprofil med ansiktet vänt åt vänster; till höger om bilden är texten GUSTAV VASA 1523-1560 lodrätt inplacerad.

text: Trycket är i violett färg. Våglinjer, rosetter och övriga ornament äro dock i grön och orange färg. Tryckår och nummer äro i röd färg.

text: Sedelns /k/ baksida /-k/ upptager till höger en talong, på vilken upptill och nedtill är placerad valörsiffran 5. Ytan upptager i övrigt i konstgravyr utförda, stiliserade bilder av till vänster en spelande tjäder och till höger en gran. Nedtill på den sålunda dekorerade ytan och upptill på sedeln äro placerade konstgraverade ornament. Nedtill till vänster finnes valörsiffran 5. Trycket är i blå och rödbrun färg.

cells: Papperet är gult och försett med vattenmärken bildande ett rutnät av diagonala våglinjer med siffran 5 inlag i rutorna.

text: /k/ Papper: /-k/

text: I papperet äro inlagda oregelbundet spridda blå och röda fibrer.


dcterms:title: Virkesmätningslag (1966:209)

rdfs:label: Landsbygdsdepartementet

text: Virkesmätning, som avser sågtimmer av barrträd eller massaved och som är ämnad att ligga till grund för beräkning av vederlag för virket, skall utföras enligt föreskrifter som skogsstyrelsen meddelar.

text: Konungen äger förordna att visst slag av virke skall undantagas från tillämpningen av denna lag eller att lagen skall omfatta även virke av annat slag än som anges i

text: första stycket

text: Med

text: virkesmätning

text: avses i denna lag bestämmande av virkets stycketal, dimensioner, volym eller vikt samt bedömande av virkets beskaffenhet och lämplighet för avsedd användning.

text: Bryter någon uppsåtligen eller av oaktsamhet mot

text: 1 §

text: , dömes till böter.


rpubl:andrar: ändr. 14, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 9, 22 §§

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 4, 15, 16, 19 §§

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: upph. 12 §; ändr. 10, 14 a, 14 b §§

dcterms:title: Förordning (1966:264) med instruktion för naturhistoriska riksmuseet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 §

text: och

text: och

text: 16 §

text: samt i övrigt på det sätt som följer av denna instruktion, tillämpas på naturhistoriska riksmuseet.

text: Med chefen förstås vid tillämpning av

text: 5 § verksstadgan

text: styrelsens ordförande, vid tillämpning av

text: 15 § verksstadgan

text: museidirektören samt i övrigt

text: i fråga om museiavdelningen museidirektören,

text: i fråga om forskningsavdelningen, med undantag för laboratoriet för isotopgeologi, prefekten,

text: i fråga om laboratoriet för isotopgeologi den professor som förestår laboratoriet.

text: Förordning (1975:1230).

text: Uppgifter

text: Museet har till uppgift att främja intresset för, kunskapen om samt forskningen rörande växt- och djurvärlden, jordens uppbyggnad och historia samt människans biologi och naturmiljö.

text: Det åligger museet särskilt att

text: vårda, förteckna, vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika de samlingar som anförtrotts museet,

text: hålla ett urval av samlingarna tillgängligt för allmänheten samt driva och stödja utställnings- och annan pedagogisk verksamhet,

text: driva och stödja forskning inom de ämnesområden som omfattas av museets verksamhet. Kungörelse (1973:408).

beteckning: 3 a §

text: Inom ämnesområdet isotopgeologi åligger det museet särskilt att fortlöpande och i lämpliga former samarbeta med riksantikvarieämbetet och statens historiska museum, universitetet i Stockholm och Sveriges geologiska undersökning.

text: Museet får inom ämnesområdet isotopgeologi utföra undersökningar äver för annan myndighet än som anges i

text: första stycket

text: och för enskild. För sådan undersökning utgår ersättning enligt grunder som fastställas av museet efter samråd med riksrevisionsverket och efter hörande av nämnden för isotopgeologi. Kungörelse (

ordinal: 3 a

text: Organisation

text: Museet ledes av en styrelse. Ledamöter av denna äro en ordförande och sex andra ledamöter. För varje ledamot finnes en suppleant. Ledamöterna och suppleanterna utses av regeringen. Styrelsen utser inom sig vice ordförande.

text: Förordning (1975:349).

text: Inom museet finnas två avdelningar, en museiavdelning och en forskningsavdelning. Inom museiavdelningen handläggas även museets administrativa ärenden.

text: Museiavdelningen förestås av en museidirektör. Hos forskningsavdelningen finnes en prefekt.

text: För ämnesområdet isotopgeologi finns inom forskningsavdelningen ett laboratorium för isotopgeologi. Laboratoriet förestås av professorn i meneralogi och isotopgeologi vid museet. Kungörelse (1973:408).

text: Hos museet äro i övrigt anställda professorer och andra tjänstemän enligt personalförteckning samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel äger museet anlita experter och sakkunniga.

text: Till forskningsavdelningen är knutet ett kollegium som rådgivande organ med uppgift att behandla frågor om arbetet vid forskningsavdelningen, dispositionen av avdelningens lokaler och materiel, fördelningen av arbetsuppgifter mellan tjänstemännen samt förslag till anslagsframställning hos riksdagen.

text: Kollegiet består av prefekten, som är kollegiets ordförande, professorerna samt förste intendenter vid avdelningen.

text: Förordning (1984:577).

text: Verksamheten vid laboratoriet för isotopgeologi ledes närmast under styrelsen av en nämnd för isotopgeologi. Det åligger nämnden särskilt att

text: till styrelsen avge förslag i frågor som rör inriktningen av laboratoriets verksamhet,

text: svara för en ändamålsenlig planläggning av laboratoriets verksamhet,

text: till styrelsen avge förslag till anslagsframställning hos riksdagen och yttrande i fråga om anställning av personal för laboratoriet.

text: Nämnden består av professorn i mineralogi och isotopgeologi vid museet som självskriven ledamot och sju andra ledamöter. Av de icke självskrivna ledamöterna utses två av styrelsen, varav en efter förslag som skall avges av samtliga universitet med undantag av universitetet i Stockholm, en av riksantikvarieämbetet och statens historiska museum, en av universitetet i Stockholm, två av Sveriges geologiska undersökning och en av Svenska gruvföreningen.

text: Nämnden utser inom sig ordförande och vice ordförande.

text: För nämnden gälla i övrigt

text: 14 a

text: och

text: 14 b §§

text: . Kungörelse (

text: Professor svarar för viss del av samlingarna, driver forskning inom det eller de ämnesområden som tjänsten omfattar samt ombesörjer undervisning, handleder studerande och förrättar examination i den omfattning och i den ordning som universitetskanslersämbetet bestämmer efter samråd med styrelsen. I fråga som rör professorn i mineralogi och isotopgeologi skall styrelsen därvid inhämta yttrande från nämnden för isotopgeologi. Kungörelse (1973:408).

text: Ärendenas handläggning

text: Ärende avgöres av styrelsen om ej annat följer av

text: 23 §

text: I arbetsordning eller genom särskilt beslut får överlämnas åt ordföranden, museidirektören, prefekten eller annan tjänsteman att avgöra ärende eller grupp av ärenden som icke är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på styrelsen.

text: Genom beslut av styrelsen får överlämnas åt nämnden för isotopgeologi att avgöra ärende eller grupp av ärenden inom nämndens verksamhetsområde.

text: Överlämnande enligt andra eller

text: tredje stycket

text: får inte avse ärenden om skiljande från annan anställning än provanställning. Sådant överlämnande får inte heller avse ärenden om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning eller, i fråga om museidirektören eller professorer, sådant besked som avses i

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: Förordning (1986:127).

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, bör om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:924).

text: Ärende avgöres efter föredragning som ankommer på museidirektören eller prefekten eller på särskilt förordnad föredragande. I arbetsordning eller genom särskilt beslut kan medges att ärende som handlägges enligt

text: 9 § andra stycket

text: avgöres utan föredragning.

text: Ordföranden äger själv övertaga beredning och föredragning av ärende.

text: Museidirektören och prefekten äga, även när de ej äro föredragande, närvara vid sammanträde med styrelsen och deltaga i styrelsens överläggningar men ej i dess beslut.

text: 12 § har upphävts genom förordning (1986:924).

type: upphavd

text: Ordföranden, museidirektören, prefekten eller, efter beslut av ordföranden, annan tjänsteman äger infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärende hos museet.

text: Kollegiet sammanträder på kallelse av prefekten så ofta ärendena fordrar det eller när minst två av ledamöterna gör framställning om det för uppgivet ändamål. I kollegiets överläggningar och beslut deltar som ledamöter även intendenter inom avdelningen vid handläggningen av ärenden som rör deras verksamhet.

text: Museidirektören, förste intendenter vid museiavdelningen och avdelningsdirektören har rätt att närvara vid sammanträden med kollegiet och delta i överläggningarna. I kollegiets beslut får de dock delta endast i fråga om ärenden som rör deras verksamhet.

text: Förordning (1984:577).

beteckning: 14 a §

text: Vid handläggning av ärenden som avses i

text: 7 a § första stycket

text: är nämnden för laboratoriet för isotopgeologi beslutför, när ordföranden eller vice ordföranden och minst tre andra ledamöter, bland dem professorn i mineralogi och isotopgeologi, är närvarande.

text: Nämnden får överlämna åt ordföranden eller åt en tjänsteman vid museet att avgöra ett ärende eller en grupp av ärenden som avses i

text: 7 a § första stycket

text: och som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på nämnden i dess helhet.

text: Förordning (1986:924).

beteckning: 14 b §

text: Ärenden som avses i

text: 7 a § första stycket

text: avgörs efter föredragning som ankommer på professorn i mineralogi och isotopgeologi eller på en särskilt förordnad föredragande. Nämnden för isotopgeologi får medge att ett ärende som handläggs enligt

text: 14 a § andra stycket

text: avgörs utan föredragning.

text: Ordföranden i museets styrelse, ordföranden i nämnden för isotopgeologi, museidirektören, prefekten eller, efter beslut av ordföranden i museets styrelse, en annan tjänsteman får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärenden som avses i

text: 7 a § första stycket

text: Förordning (1986:924).

text: Tjänstetillsättning

text: Styrelsens ordförande och övriga ledamöter förordnas för högst tre år. Suppleanter förordnas för samma tid.

text: Icke självskrivna ledamöter i nämnden för isotopgeologi förordnas för högst fyra år.

text: Tjänsten som museidirektör tillsätts av regeringen efter anmälan av styrelsens ordförande.

text: Prefekten utses av styrelsen tills vidare för högst tre år bland dem som innehar ordinarie eller extra ordinarie tjänst vid museet.

text: Förordning (1984:577).

text: Om tillsättning av tjänster som professor eller biträdande professor gäller

text: och

text: 135 §§

text: universitetsförordningen (1964:461)

text: i deras lydelse omedelbart före den 1 juli 1975 i tillämpliga delar. Förordningens bestämmelser om universitetskanslersämbetet, konsistorium, rektorsämbete, fakultet eller sektion och dekanus skall därvid avse styrelsen. Denna skall bereda professorerna vid forskningsavdelningen tillfälle att väcka förslag om kallelse och att yttra sig, innan styrelsen slutligt behandlar en fråga om att kalla eller utse sakkunnig eller specialsakkunnig eller om att upprätta förslag till en tjänst.

text: Förordning (1984:577).

text: Övriga tjänster tillsättas och annan personal antages av museet.

text: Behörig till en tjänst som förste intendent är den som har avlagt doktorsexamen i ett ämne, tillhörande museets verksamhetsområde, eller som har motsvarande kunskaper.

text: För behörighet till en tjänst som förste intendent vid museiavdelningen krävs även pedagogisk skicklighet.

text: Förordning (1984:577).

text: Övriga bestämmelser

text: I samband med att tjänst som professor blir ledig skall styrelsen avge förslag till regeringen huruvida tjänsten bör återbesättas, erhålla ändrat ämnesinnehåll, ersättas med annan tjänst eller indragas.

text: Förslag enligt

text: första stycket

text: avges senast två år innan innehavaren av tjänsten uppnår den för honom gällande pensioneringsperiodens nedre gräns eller, om tjänsten blir ledig på annan grund än uppnådd levnadsålder, snarast möjligt.

text: Förordning (1975:349).

text: Om partiell tjänstebefrielse för professor gäller

text: 71 § universitetsförordningen

text: i tillämpliga delar, varvid bestämmelserna om konsistoriet och universitetskanslersämbetet avse styrelsen, om läsår kalenderår och om termin halvår.

text: Förordning (1975:1230).

text: Professorernas arbetstid regleras av bestämmelserna om deras åligganden.

text: Besked enligt

text: lämnas av museet även i fråga om museidirektören och professorerna.

text: Förordning (1984:577).

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 4 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning skall gälla den som innehar eller uppehåller tjänsten som museidirektör eller en tjänst som professor.

text: Förordning (1984:577).

text: Bestämmelserna i

text: 32 § anställningsförordningen (1965:601)

text: om chef för central förvaltningsmyndighet skall tillämpas på museidirektören och professorerna.

text: Förordning (1984:577).


rpubl:andrar: upph. 16 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 4, 6, 11, 15, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. 17, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph. 13 §; ändr. 7 §

rpubl:andrar: ny 3 a §

dcterms:title: Förordning (1966:265) med instruktion för etnografiska museet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: , tillämpas på etnografiska museet.

text: Förordning (1984:457).

text: Uppgifter

text: Museet har till uppgift att främja intresset för, kunskapen om samt forskningen rörande främmande kulturer, framför allt utomeuropeiska.

text: Det åligger museet särskilt att

text: vårda, förteckna, vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika samlingar som anförtrotts museet,

text: hålla ett urval av samlingarna tillgängligt för allmänheten samt driva och stödja utställnings- och annan pedagogisk verksamhet,

text: driva och stödja forskning i de ämnen som tillhöra museets verksamhetsområde.

text: Museet är ansvarsmuseum för de delar av området kulturhistoria som inte hör till verksamheten vid historiska museet eller stiftelsen Nordiska museet. Som sådant åligger det museet att inom detta område

text: verka för erforderlig samordning av museiväsendet, särskilt mellan museer på central och regional nivå,

text: verka för en utveckling av kontakterna mellan museiväsendet och dess omvärld och därvid företräda museiväsendet.

text: Museet skall inom sitt område bistå annan museiverksamhet, särskilt på regional nivå.

text: Förordning (1987:717).

text: Organisation

text: Museet ledes av en styrelse. Ledamöter av denna äro museidirektören och sex andra ledamöter, som regeringen utser särskilt. Bland ledamöterna förordnar regeringen en ordförande. Styrelsen utser inom sig vice ordförande.

text: Förordning (1975:1231).

text: Museidirektören är chef för museet.

text: Hos museet äro i övrigt anställda tjänstemän enligt personalförteckning samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel äger museet anlita experter och sakkunniga.

text: Ärendenas handläggning

text: 1) frågor om allmänna riktlinjer för museets verksamhet,

text: 2) viktigare författningsfrågor,

text: 3) viktigare frågor om organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter,

text: 4) frågor om förslag till anslagsframställning hos riksdagen och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: 5) frågor om tillsättning av tjänst i lägst F 11,

text: 6) frågor om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, om ej annat följer av

text: 17 §

text: 7) viktigare frågor om utlåning eller deposition av föremål som tillhör museet,

text: 8) andra frågor som museidirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Förordning (1975:1231).

text: Av styrelsen avgöras

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, bör om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:925).

text: Ärende, som icke skall avgöras av styrelsen, avgöres av museidirektören ensam.

text: I arbetsordning eller genom särskilt beslut får överlämnas åt annan tjänsteman än museidirektören att avgöra ärende eller grupp av ärenden som icke är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på museidirektören.

text: När museidirektören är hindrad att utöva sin tjänst, fullgöras hans åligganden av den tjänsteman museidirektören bestämmer.

text: I museidirektörens frånvaro får ej fattas beslut av större vikt, som kan anstå utan olägenhet, eller utan hans medgivande vidtagas åtgärd som rubbar eller ändrar av museet meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: gälla även vid ledighet på museidirektörstjänsten, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Förordning (1975:1231).

text: Ärende avgöres efter föredragning som ankommer på museidirektören eller särskilt förordnad föredragande. I arbetsordning eller genom särskilt beslut kan medges att ärende som handlägges enligt

text: 9 §

text: avgöres utan föredragning.

text: Ordföranden äger själv övertaga beredning och föredragning av ärende.

text: 13 § har upphävts genom förordning (1986:925).

text: Ordföranden, museidirektören eller, efter beslut av museidirektören, annan tjänsteman äger infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärende hos museet.

text: Tjänstetillsättning

text: Tjänsten som museidirektör tillsättes av regeringen efter anmälan av styrelsens ordförande.

text: De ledamöter av styrelsen som regeringen utser särskilt förordnas för högst tre år. Ordförande förordnas för samma tid.

text: Förordning (1975:1231).

text: Övriga bestämmelser

text: 16 §

text: har upphävts genom kungörelse (

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 4 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning skall gälla den som innehar eller uppehåller tjänsten som museidirektör.

text: Förordning (1982:386).

text: Bestämmelserna i

text: om chef för central förvaltningsmyndighet skall tillämpas på museidirektören.

text: Förordning (1982:386).