text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988, då förordningen (

text: ) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. skall upphöra att gälla.

text: Föreskriften i

text: 18 §

text: om uppgiftsskyldighet beträffande upplåten rätt att utom riket tillverka krigsmateriel skall även avse sådana rättigheter som har upplåtits före ikraftträdandet av denna förordning.

text: */k/ Bilaga */-k/

text: /r3/ Förteckning över krigsmateriel enligt lagen om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m.

text: Pistoler, revolvrar, gevär, karbiner, kulsprutor, kulsprutegevär och kulsprutepistoler, dock inte luft- och fjädervapen, slätborrade hagelgevär, sådana start- eller skrämskottsvapen (startvapen) och inte heller signalvapen som är avsedda för patroner eller sådana skjutvapen som inte är underkastade bestämmelserna i

text: vapenlagen (1973:1176)

text: Bajonetter.

text: Sådana speciella delar till krigsmateriel under a) som är underkastade bestämmelserna i

text: vapenlagen (1973:1176)

text: /r4/ 1. Handeldvapen m. m.

text: Artilleripjäser, såsom kanoner och haubitsar, granatkastare och pansarvärnsvapen, såsom granatgevär och pansarskott.

text: Eldsprutor samt för militärt bruk utformade anordningar för utskjutning av pyrotekniskt materiel och rökmateriel.

text: För militärt bruk utformade anordningar och utrustningar för hantering och uppställning av materiel under a) och b).

ordinal: d

text: Speciella delar till materiel under a)--c).

text: /r4/ 2. Artilleripjäser m. m.

text: Ammunition till materiel under 1 och 2.

text: Magasin och matningsutrustningar för ammunition.

text: Speciella delar till materiel under a) och b).

text: /r4/ 3. Ammunition m. m.

text: Robotar, raketer, torpeder, bomber, land- och sjöminor samt handgranater.

text: För militärt bruk utformade apparater och andra anordningar för hantering, kontroll, armering, utskjutning, styrning, utläggning, lokalisering, röjning, svepning, desarmering eller sprängning av materiel under a).

text: /r4/ 4. Robotar, raketer, torpeder, bomber m. m.

text: Apparater och andra anordningar för stridsledning och för eldledning av vapen eller vapensystem.

text: Apparater och andra anordningar för störning av vapen eller vapensystem.

text: För militärt bruk utformade avståndsmätare, positions- och riktningsangivare, höjdmätare och målsökare.

text: För militärt bruk utformade anordningar för riktning.

ordinal: e

text: Periskop för vapenbärare eller vapenplattformar.

ordinal: f

text: Speciella delar till materiel under a)--e).

text: /r4/ 5. Materiel för stridsledning m. m.

text: Radioaktiva, biologiska och kemiska stridsmedel.

text: Apparater och andra anordningar för insättande eller spridning av ABC-stridsmedel.

text: /r4/ 6. ABC-stridsmedel m. m.

text: Sprängämnen, krut och tändmedel för materiel under 3, 4 och 6.

text: För militärt bruk utformade sprängladdningar och tändmedel till sådan materiel.

text: För militärt bruk utformad pyroteknisk materiel och rökmateriel.

text: Drivmedel framtagna för robotar, raketer och torpeder.

text: Gelatineringsmedel för framställning av brandmedel.

text: /r4/ 7. Sprängämnen m. m.

text: För militärt bruk utformade fartyg, båtar och andra farkoster.

text: Ackumulatorer för ubåtar.

text: Ubåts- och torpednät.

text: För militärt bruk utformade apparater och andra anordningar för transport av stridsmedel under vatten eller för lokalisering av föremål under vatten.

text: Speciella delar och tillbehör till materiel under a)--d).

text: /r4/ 8. Fartyg m. m.

text: För militärt bruk utformade luft- och rymdfarkoster.

text: Motorer, utom kolvmotorer, för materiel under a).

text: För militärt bruk utformade markutrustningar för hantering och betjäning av materiel under a).

text: För militärt bruk utformade G-dräkter, tryckdräkter, isolerdräkter, flyghjälmar, syrgasutrustningar, utrustningar för övertrycksandning, fallskärmar samt katapulter och andra utskjutningsanordningar för räddning av personal.

text: Specialutrustningar för flygburen trupp.

text: Speciella delar och tillbehör till materiel under a)--e).

text: /r4/ 9. Luftfartyg m. m.

text: Stridsvagnar.

text: Bestyckade eller pansrade fordon samt fordon med anordningar för vapen och andra stridsmedel.

text: Pansartåg.

text: För militärt bruk utformade bandfordon.

text: För militärt bruk utformade amfibiefordon.

text: Övriga för militärt bruk utformade fordon och transportmedel för förflyttning av materiel upptagen i denna förteckning.

text: Speciella delar till materiel under a)--f).

text: /r4/ 10. Fordon

text: För militärt bruk utformade apparater och andra anordningar för ljusstrålning (synligt ljus, infrarött ljus, laserstrålning) samt utrustningar för upptäckande av sådan strålning.

text: Speciella delar till materiel under a).

text: /r4/ 11. Materiel för strålning m. m.

text: För militärt bruk utformade kameror.

text: För militärt bruk utformade apparater för fototydning och utvärdering av flygfotografier.

text: /r4/ 12. Fotomateriel

text: För militärt bruk utformade hjälmar och klädespersedlar för skydd mot stridsmedel.

text: Speciella delar till materiel under a).

text: /r4/ 13. Hjälmar m. m.

text: För militärt bruk utformad bromateriel som endast är lämpad för användning inom försvarsmakten.

text: Speciella delar och tillbehör till materiel under a).

text: /r4/ 14. Bromateriel

text: För militärt bruk utformad materiel för utbildning i handhavande av materiel upptagen i denna förteckning.

text: Speciella delar till materiel under a).

text: /r4/ 15. Övningsmateriel

text: Maskiner, verktyg och utrustningar särskilt utformade för tillverkning, underhåll och kontroll av samt försök med annan i denna förteckning upptagen materiel.

text: /r4/ 16. Maskiner, verktyg m. m.

dcterms:title: Förordning (1988:561) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m.

rdfs:comment: Rättelseblad SFS1989:566 har iakttagits.

text: /r3/ Inledande bestämmelser

text: I denna förordning finns föreskrifter om utförsel av krigsmateriel, m. m. i anslutning till lagen (

text: ) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m.

text: Med krigsmateriel enligt lagen (

text: ) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. avses sådana varor som är upptagna i bilagan till denna förordning och som inte har tillverkats före år 1890.

text: /r3/ Utförsel av krigsmateriel

text: /r4/ Skjutvapen m. m.

text: En enskild person får utan tillstånd vid utresa från riket för personligt bruk föra med sig handeldvapen, som inte är helautomatiska vapen, och som han enligt

text: vapenlagen (1973:1176)

text: är berättigad att här i riket inneha och till vapnet hörande ammunition, om vapnet skall återinföras.

text: Ytterligare bestämmelser om utförsel från riket av skjutvapen utan utförseltillstånd finns i

text: 17 § vapenlagen

text: Utförsel av handeldvapen som inte omfattas av föreskrifterna i 3, 5, 6 eller

text: 8 §

text: och som avser utförsel till enskild person får, om det inte finns särskilda skäl till det, medges endast om det visas att mottagaren är berättigad enligt

text: vapenlagen (1973:1176)

text: att här i riket inneha vapnet.

text: Förordning (1989:566).

text: Polismyndigheten prövar frågor om tillstånd till utförsel av handeldvapen, som inte är helautomatiska vapen, och tillhörande ammunition för en enskild persons räkning i annat fall än som avses i

text: 3 §

text: , om den som vill föra ut vapnet och ammunitionen är berättigad enligt

text: 8 § första stycket 1

text: eller

text: 21 §

text: vapenlagen (1973:1176)

text: att här i riket inneha vapnet och ammunitionen.

text: Polismyndigheten prövar frågor om tillstånd till utförsel av handeldvapen, som inte är helautomatiska vapen, och tillhörande ammunition, om den som vill föra ut vapnet och ammunitionen är berättigad enligt

text: 8 § första stycket 2

text: eller 3

text: vapenlagen (1973:1176)

text: att här i riket inneha vapnet och ammunitionen och om vapnet skall användas vid jakt, tävling eller övning utom riket.

text: Polismyndigheten prövar frågor om tillstånd till utförsel av handeldvapen eller delar därav för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd, om materielen skall återinföras och om den som vill föra ut materielen är berättigad enligt

text: vapenlagen (1973:1176)

text: att här i riket inneha denna.

text: Polismyndigheten prövar också frågor om tillstånd till utförsel av handeldvapen eller delar därav som har införts för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd, om den som vill föra ut materielen är berättigad enligt

text: vapenlagen

text: att här i riket inneha denna och om utförseln skall ske till mottagare i det land från vilket införseln har skett.

text: om den som begär tillståndet är en enskild person, av polismyndigheten i den ort där denne är folkbokförd, eller, om han inte är folkbokförd i riket, av polismyndigheten i den ort där han är bosatt,

text: om den som för egen eller för annans räkning begär tillståndet är en juridisk person, av polismyndigheten i den ort där styrelsen har sitt säte eller där förvaltningen bedrivs, eller, i fråga om dödsbo eller konkursbo, av polismyndigheten i den avlidnes eller i konkursgäldenärens folkbokföringsort.

text: Förordning (1991:794).

text: Frågor om tillstånd i fall som avses i

text: 6 §§

text: prövas,

text: Avgift tas ut för prövning av ansökan om tillstånd enligt

text: 6 §§

text: För avgiftens storlek gäller bestämmelserna i

text: 14 §§

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: , varvid avgiftsklass 2 tillämpas.

text: Förordning (1992:215).

text: har förts in till riket i enlighet med bestämmelserna i

text: 16 § 2 vapenlagen (1973:1176)

text: resande har fört genom riket i enlighet med bestämmelserna i lagen (

text: ) om transport, förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m. m. i anslutning till jakt, tävling eller övning i annat land.

text: Enligt de närmare föreskrifter som meddelas av generaltullstyrelsen får från riket återutföras sådana jakt- och tävlingsskjutvapen och tillhörande ammunition som

text: utförseln skall ske till främmande stat som enligt

text: 57 § vapenkungörelsen (1974:123)

text: är ansluten till den europeiska vapenkonventionen och skjutvapnen inte är avsedda för en statlig myndighet i den staten,

text: vapnen skall föras ut för en tid som överstiger tre månader och

text: det inte är fråga om vapen eller vapendelar som anges i

text: 58 § vapenkungörelsen

text: Meddelas enligt lagen (

text: ) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. eller denna förordning tillstånd till utförsel av skjutvapen som omfattas av

text: vapenlagen (1973:1176)

text: , skall kopia av tillståndsbeslutet översändas till rikspolisstyrelsen, om

text: Rikspolisstyrelsen skall underrätta den behöriga myndigheten i den främmande staten om utförseln.

text: /r3/ Anmälan om utförsel av krigsmateriel, m. m.

text: Utförsel av krigsmateriel som inte omfattas av föreskrifterna i 3--6 eller

text: 8 §

text: skall anmälas till tullmyndighet senast en vecka före den tidpunkt vid vilken utförsel avses ske.

text: materiel som utförs för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd och som skall återinföras,

text: materiel som återutförs efter reparation, översyn eller annan liknande åtgärd, eller

text: materiel som utförs för demonstrationsändamål, lån eller bearbetning och som, med undantag av sådan materiel som förbrukas vid demonstration, skall återinföras.

text: Skyldighet enligt

text: första stycket

text: föreligger dock inte om utförseln enligt vad som anges i utförseltillståndet avser

text: Generaltullstyrelsen eller tullmyndighet som generaltullstyrelsen bestämmer får om det finns särskilda skäl till det för enskilt fall medge undantag från vad som föreskrivs i

text: första stycket

text: Förordning (1989:566).

text: I

text: 59 § första stycket 1 tullförordningen (1987:1114)

text: finns föreskrifter om att generaltullstyrelsen får föreskriva om skyldighet för förare eller befälhavare på fordon och fartyg som står under tullkontroll att använda viss väg eller farled.

text: /r3/ Marknadsföring av krigsmateriel

text: /r4/ Redovisnings- och underrättelseskyldighet

text: Sådan redovisning som avses i

text: 8 § första stycket 1 lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. skall avse varje kalenderkvartal och lämnas till regeringen senast en månad efter kvartalets slut.

text: Sådan underrättelse som avses i

text: 8 § första stycket 2 lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. skall lämnas till regeringen senast fyra veckor innan anbudet beräknas avges eller avtalet beräknas ingås, om inte regeringen i det enskilda fallet medger kortare tidsfrist.

text: Skyldighet att lämna underrättelse enligt

text: 8 § första stycket 2 lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. föreligger inte om anbudet eller avtalet uteslutande skall avse försäljning eller annat tillhandahållande av reservdelar, komponenter eller utrustning till tidigare levererad krigsmateriel och utförseltillstånd till landet i fråga har beviljats exportören under de senaste tolv månaderna för krigsmaterielen eller för reservdelar, komponenter eller utrustning till denna.

text: Sådan skyldighet föreligger inte heller, om anbudet eller avtalet uteslutande skall avse försäljning eller annat tillhandahållande av reservdelar, komponenter eller utrustning till sådan krigsmateriel som tillverkas i enlighet med tillstånd till upplåtelse av rätt att utom riket tillverka materielen och tillståndet har beviljats exportören under de senaste tolv månaderna eller utförseltillstånd har beviljats denne under samma tid för reservdelar, komponenter eller utrustning som hänför sig till den upplåtna tillverkningsrätten.

text: I

text: 8 § andra stycket andra meningen lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. finns föreskrifter om att regeringen i enskilda fall får medge undantag från redovisnings- och underrättelseskyldighet som avses i

text: 8 § första stycket samma lag

text: /r3/ Uppgiftsskyldighet om ägande i utländska rättssubjekt

text: i vilket land det utländska rättsubjektet bedriver sin verksamhet,

text: det utländska rättssubjektets firmanamn och styrelsens säte,

text: arten av den verksamhet i fråga om krigsmateriel som det utländska rättssubjektet bedriver, och

text: hur stor del av det utländska rättssubjektet som innehas av det svenska företaget eller den svenska myndigheten.

text: Den som enligt

text: 10 § lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. är skyldig att lämna uppgifter till regeringen om ägande i utländska rättsubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel skall lämna uppgifter om

text: Uppgifterna skall årligen före januari månads utgång lämnas till regeringen och skall avse ägandeförhållandena per den 31 december föregående år.

text: /r3/ Uppgiftsskyldighet i fråga om utförd materiel

text: Den som har tillstånd enligt

text: 2 § lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. skall för varje avslutat kalenderkvartal lämna uppgifter till regeringen om utförd krigsmateriel. Uppgifterna skall omfatta materielens art, kvantitet och värde, mottagarens namn och hemvist, ordernummer och tidpunkt för leverans samt till vilket utförseltillstånd som varje leverans hänför sig . Uppgifterna skall lämnas senast en månad efter redovisningsperiodens slut.

text: Sådan skyldighet som sägs i

text: första stycket

text: föreligger dock inte i den mån motsvarande uppgifter lämnas i sådan deklaration som avses i

text: 6 § första stycket 1 lagen (1983:1034)

text: om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m.

text: Den som har tillstånd enligt

text: 4 § lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel,m. m. skall lämna uppgifter till regeringen om upplåten rätt att utom riket tillverka krigsmateriel.

text: Uppgifterna skall omfatta upplysning om huruvida avtal som rättigheterna grundar sig på alltjämt är i kraft och, i den mån det är möjligt, om tillverkning enligt sådant avtal alltjämt förekommer.

text: Uppgifterna skall årligen före januari månads utgång ges in till regeringen och skall avse förhållandena per den 31 december föregående år.

text: /r3/ Avgifter

text: För bevis om tillstånd som meddelas enligt

text: 2 § lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. skall avgift betalas med 50 kronor, om tillståndet avser materiel som skall föras ut för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd och därefter återinföras till riket.

cells: 1. om tillståndet avser materiel vars värde understiger 10.000 kronor

cells: 2. om tillståndet avser materiel vars värde uppgår till minst 10.000 kronor men understiger 500.000 kronor

cells: 3. om tillståndet avser materiel vars värde uppgår till minst 500.000 kronor

text: För bevis om andra tillstånd som meddelas enligt

text: 2 §

text: lagen om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. skall avgifter betalas med följande belopp:

text: För bevis om tillstånd som meddelas enligt 4, 5, 6 eller

text: 7 § lagen (1988:558)

text: om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. skall betalas avgift med 300 kronor.


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1988:563 i lydelse enligt SFS 1992:1307

dcterms:title: Förordning (1988:563) om vad som avses med krigsmateriel i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar

rdfs:label: Försvarsdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: varor som är upptagna i bilagan till förordningen (

text: ) om krigsmateriel,

type: punkt

text: övrig för militärt bruk utformad materiel till skydd mot verkan av stridsmedel,

text: övrig för militärt bruk utformad materiel till skydd mot spaning eller andra iakttagelser.

text: Förordning (1992:1307).

text: Med krigsmateriel i lagen (

text: ) om försvarsuppfinningar skall avses

type: stycke


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988, då förordningen (

text: ) om skyldighet för myndighet att underrätta kommerskollegium om vissa föreskrifter m. m. skall upphöra att gälla.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om förslag till föreskrifter och allmänna råd som notifierats enligt föreskrifter i den förordningen.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1988:569) om skyldighet för myndigheter att lämna underrättelser om vissa föreskrifter m.m.

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: /r3/ Underrättelser till nordiska länder

beteckning: 1 §

text: En myndighet som inleder arbete med att ändra eller utarbeta nya föreskrifter eller allmänna råd i fråga om teknisk utformning eller beskaffenhet i övrigt, märkning, provning eller godkännande av en vara, som är eller kan bli föremål för internationell handel, skall underrätta motsvarande myndigheter eller andra ansvariga organ i de övriga nordiska länderna, om det inte är uppenbart onödigt.

text: /r3/ Underrättelser till kommerskollegium m. m.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Till uppfyllande av Sveriges förpliktelser enligt överenskommelsen om tekniska handelshinder inom det allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) (SÖ 1980:56) och artikel 12 bis i EFTA-konventionen och bilaga H till samma konvention (SFS 1988:568), skall en myndighet som avser att meddela föreskrifter eller allmänna råd i fråga om teknisk utformning eller beskaffenhet i övrigt, märkning, provning, krav beträffande godkännande, marknadsföring eller användning av en vara underrätta kommerskollegium i god tid innan myndigheten avser att fatta beslut. Myndigheten får inte fatta beslut i ärendet förrän den i artikel 5 i bilaga H till EFTA-konventionen angivna tidsfristen gått till ända utan att något land som är medlem i EFTA avgivit utlåtande som sägs i

text: 5 §

text: Om tvingande skäl som rör skyddet av allmänhetens hälsa eller säkerhet eller skyddet av djurs eller växters liv och hälsa medför att föreskrifterna eller de allmänna råden måste beslutas så skyndsamt att underrättelse enligt

text: första stycket

text: inte kan fullgöras, skall underrättelse lämnas snarast möjligt och senast när beslut fattas. Samtidigt skall det anges på vilka grunder det varit berättigat att skyndsamt fatta beslut.

beteckning: 3 §

text: Om det finns anledning anta att sådana föreskrifter eller allmänna råd som avses i

text: 2 §

text: kan ha väsentlig inverkan på handeln mellan Sverige och andra länder, skall myndigheten, om det inte föreligger synnerliga skäl, samråda med kommerskollegium innan myndigheten fattar beslut.

text: /r3/ Notifiering och annan upplysningsverksamhet av kommerskollegium

beteckning: 4 §

text: notifiera parter i överenskommelsen om tekniska handelshinder inom GATT genom GATT-sekretariatet och EFTA:s råd om sådana föreskrifter eller allmänna råd som avses i

text: 2 §

text: ta emot kommentarer eller utlåtanden över föreskrifterna och de allmänna råden och bereda regeringens svar på kommentarerna eller utlåtandena,

text: hålla berörda myndigheter informerade om resultatet av notifieringen,

text: notifiera EFTA:s råd om i vilken utsträckning det varit möjligt att ta hänsyn till mottagna kommentarer från andra medlemsländer, ändringar i sak som gjorts i förhållande till det notifierade förslaget samt dagen för föreskriftens eller rådets ikraftträdande,

text: ombesörja publicering av notiser och fullgöra uppgifter i fråga om upplysningsverksamhet.

text: Kommerskollegium skall

text: Kollegiet skall härvid tillämpa de notifikationsprocedurer som finns intagna i överenskommelsen om tekniska handelshinder inom GATT och artikel 12 bis i EFTA-konventionen och bilaga H till samma konvention.

text: /r3/ Förfarande vid kommentarer i vissa fall

beteckning: 5 §

text: Om ett land som är medlem i EFTA inom tre månader från dagen för en notifikation avger ett detaljerat utlåtande enligt vilket förslaget till en teknisk föreskrift eller ett allmänt råd måste ändras för att förhindra eller minska uppkomsten av ett handelshinder, får föreskriften eller rådet inte beslutas förrän sex månader förflutit räknat från notifikationsdagen, om inte invändningen dessförinnan har återtagits.

text: /r3/ Verkställighetsföreskrifter

beteckning: 6 §

text: Kommerskollegium får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: 5 §§

text: denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1988:57) om medelvärde för år 1987 enligt förordningen (1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Regeringen fastställer medelvärdet enligt

text: 3 § första stycket förordningen (1983:944)

text: om statsbidrag till social hemhjälp till 141 600 kronor för år 1987.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: upph. 9 §, rubr. närmast före 9 §; ändr. 1, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph. 6, 15, 19 §§, rubr. närmast före 6 §; ändr. 2, 4, 14, 16, 20 §§, rubr. närmast före 16 §; nya 7 a §, rubr. närmast före 7 a §

rpubl:andrar: upph. 10, 11 §§, rubr. närmast före 10, 11 §§; ändr. 1, 2, 16, 17, 20 §§, rubr. närmast före 17 §; omtryck

rpubl:andrar: upph. 7, 14, 17, 18 §§, rubr. närmast före 7, 14 §§; ändr. 4 §

dcterms:title: Förordning (1988:570) med instruktion för Kommerskollegium

rdfs:label: Närings- och handelsdepartementet

text: Uppgifter

type: rubrik

text: Kommerskollegium är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet skall tillhandahålla underlag för regeringens beslut och ställningstaganden genom utredningar samt genom löpande samråd med Utrikesdepartementets handelsavdelning. Kollegiet skall vidare svara för vissa myndighetsfunktioner.

text: Verksamheten bedrivs inom ramen för Sveriges medverkan i EG:s tullunion och den gemensamma handelspolitiken. Utgångspunkten är det svenska intresset av ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och av fortsatta liberaliseringar.

text: Av

text: beredskapsförordningen (1993:242)

text: framgår att kollegiet är ansvarig myndighet för funktionen Utrikeshandel. Av samma förordning framgår vilka närmare uppgifter som följer av detta.

text: Förordning (1995:643).

text: genomföra utredningar och lämna yttranden och förslag i frågor som rör

text: Europeiska unionen (EU), särskilt EU:s handelspolitik och ekonomiska och handelspolitiska relationer med omvärlden, samt utvecklingen av den inre marknaden,

text: Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA),

text: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES),

text: Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT),

text: Världshandelsorganisationen (WTO),

text: Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD),

text: FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE),

text: FN:s organ för handel och utveckling (UNCTAD),

text: handelsförbindelser och ekonomiskt samarbete med andra länder,

text: i kontakt med Europeiska gemenskapernas kommission handlägga frågor om import- och exportlicenser och reglering av utrikeshandeln m.m. som följer av Sveriges deltagande i EG:s tullunion, om inte andra myndigheter har det till uppgift,

text: stå till tjänst med uppgifter som behöver lämnas till internationella organisationer på det ekonomiska området, om inte andra myndigheter har det till uppgift,

text: genomföra utredningar och lämna yttranden och förslag i tull- och ursprungsfrågor, i frågor som avser dumpad, subventionerad eller annan marknadsstörande import och frågor om tekniska eller andra icke-tariffära handelshinder i och utanför Sverige,

text: i enlighet med internationella överenskommelser anmäla sådana tekniska regler som avses i förordningen (

text: ) om tekniska regler och i övrigt fullgöra uppgifter som kollegiet har enligt den förordningen,

text: delge berörda myndigheter information om EG:s verksamhet för att undanröja handelshinder av teknisk natur, och om det är möjligt delge myndigheter, näringslivsorganisationer och enskilda information om den löpande verksamheten på detta område i GATT, WTO, EG, EES och EFTA,

text: fungera som ett centrum för Europainformation, till vilket myndigheter, organisationer och enskilda kan vända sig för information och dokumentation om reglerna inom EG och EES,

text: följa utvecklingen av utrikeshandeln,

text: bevaka att det internationella handelspolitiska regelverket efterlevs i Sverige,

text: handlägga frågor om handelskamrar,

text: handlägga frågor om förenkling av handelsprocedurer och följa det internationella arbetet på handelsprocedurområdet,

text: fungera som kontaktpunkt där företag och enskilda kan anmäla handelshinder, och

text: fungera som sådan behörig myndighet som avses i förordningen (

text: ) om EG:s förordning om skydd mot extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land.

text: Förordning (1997:84).

text: Kollegiet skall

text: 3 § har upphävts genom förordning (1992:970).

type: upphavd

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på kollegiet:

text: 2 §

text: om behörighet att företräda staten vid domstol,

text: 3 §

text: om myndighetens ledning,

text: 9 §§

text: om myndighetschefens ansvar och uppgifter,

text: 15 §

text: om revisionsberättelse,

text: 16 §

text: om medverkan i EU-arbetet,

text: och

text: 18 §§

text: om myndighetens organisation,

text: och

text: 20 §§

text: om personalansvarsnämnden,

text: 23 §

text: om myndighetschefens ställföreträdare,

text: och

text: 25 §§

text: om föredragning,

text: 26 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter och utövande av tillsyn,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut,

text: 32 §

text: om anställningar m.m.,

text: 35 §

text: om överklagande.

text: Förordning (1996:192).

text: Myndighetens ledning

text: Kollegiets generaldirektör är chef för myndigheten.

text: 6 § har upphävts genom förordning (1993:525).

text: Handelsprocedurrådet

beteckning: 7 a §

text: Till kollegiet är knutet ett handelsprocedurråd med uppgift att fungera som forum för diskussioner och informationsutbyte om det internationella arbetet på handelsprocedurområdet samt att bistå kollegiet i detta arbete.

text: Rådet består av en ordförande och högst tio andra ledamöter.

text: Förordning (1993:525).

ordinal: 7 a

text: Krishandelsrådet

beteckning: 8 §

text: Till kollegiet är knutet ett krishandelsråd med representanter från näringslivet med uppgift att bistå kollegiet vid handläggningen av frågor som rör utrikeshandeln i krissituationer.

text: Rådet består av generaldirektören, som är ordförande, och högst sex andra ledmöter.

text: I rådets möten skall även företrädare för Överstyrelsen för civil beredskap, Generaltullstyrelsen, Statens jordbruksverk och Exportkreditnämnden delta. Enligt ordförandens bestämmande kan sakkunniga från andra myndigheter och organisationer biträda rådet.

text: Förordning (1992:970).

text: 9 § har upphävts genom förordning ( 1991:845).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1995:643).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1995:643).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1994:406).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på kollegiet.

text: 14 § har upphävts genom förordning (1996:192).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1993:525).

text: Ärendenas handläggning

text: Generaldirektören avgör ärenden som inte skall avgöras av personalansvarsnämnden.

text: Om ett sådant ärende inte behöver prövas av generaldirektören, får det avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Handelsprocedurrådet och krishandelsrådet skall sammanträda när ordföranden anser att det behövs.

text: Vid sammanträde med krishandelsrådet bör de chefer närvara, vilkas enheter berörs av ett ärende i rådet. Efter beslut av rådets ordförande skall även andra tjänstemän närvara.

text: Förordning (1995:643).

text: Anställningar m. m.

text: 17 § har upphävts genom förordning (1996:192).

text: 18 § har upphävts genom förordning (1996:192).

text: 19 § har upphävts genom förordning (1993:525).

text: Ordförande och ledamöter i handelsprocedurrådet utses, efter förslag av kollegiet, av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra ledamöter än ordföranden i krishandelsrådet utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Förordning (1995:643).

text: 21 § har upphävts genom förordning (1992:970).


dcterms:title: Lag (1988:571) med bemyndigande att upphäva viss förordning

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Regeringen får besluta om upphävande av förordningen (

text: ) om ersättning och belöning av statsmedel vid biträde åt ordningsmakten.


dcterms:title: Förordning (1988:58) om medelvärde för år 1987 enligt förordningen (1983:943) om statsbidrag till kommunal barnomsorg

text: Regeringen fastställer medelvärdet enligt

text: 4 § andra stycket förordningen (1983:943)

text: om statsbidrag till kommunal barnomsorg till 143 100 kronor för år 1987.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988, då förordningen (

text: ) om stöd till radio- och kassettidningar skall upphöra att gälla.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om stöd som har beslutats före ikraftträdandet.

type: lista

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991.

text: Om det finns särskilda skäl, får taltidningsnämnden för stöd som avser budgetåret 1991/92 medge undantag från bestämmelserna i

text: 9 § andra stycket

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 9 §; ny 9 a §

rpubl:andrar: ändr. 3, 9 a, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 14 §§

dcterms:identifier: SFS 1988:582 i lydelse enligt SFS 2012:922

dcterms:title: Förordning (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: För utgivning av radio- och kassettidningar lämnas statligt stöd enligt denna förordning i den utsträckning det finns tillgång till medel.

text: Förordning (1997:1208).

text: Med

kind: term

text: radiotidning

text: avses i förordningen detsamma som i

text: 3 kap. 7 § lagen (1991:1559)

text: med föreskrifter på

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: områden.

text: Med

text: kassettidning

text: avses i förordningen en för synskadade avsedd upptagning på kassettband eller någon annan anordning, som kan läsas, avlyssnas eller på något annat sätt uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel.

text: Med

text: dagstidning

text: avses i förordningen detsamma som i

text: presstödsförordningen (1990:524)

text: Förordning (1997:1208).

text: Stöd för utgivning av radio- eller kassettidningar får lämnas om tidningen innehåller endast en version av en dagstidning eller om den innehåller en sådan version i kombination med en sammanställning av material ur ytterligare en eller flera dagstidningar som också sänds som radiotidningar eller sprids som kassettidningar.

text: Taltidningsnämnden vid Myndigheten för tillgängliga medier får tillåta att lokala dagstidningar eller lokala editioner av dagstidningar ingår i en sådan sammanställning som avses i

text: första stycket

text: även om de inte sänds som taltidningar. Detta gäller dock bara om den geografiska spridningen av utbudet av radio- och kassettidningar därmed kan förbättras eller antalet abonnenter kan öka.

text: Förordning (2012:922).

text: Tidningsföretag som vill ha stöd enligt denna förordning skall ansöka om det. Ansökningarna prövas av taltidningsnämnden.

text: Syftet med stödet är att så många synskadade som möjligt skall få tillgång till dagstidningar. Vid fördelning av stödet skall en god geografisk spridning eftersträvas. I områden där politisk konkurrens mellan olika tidningar förekommer, skall stödet även syfta till att uppnå politisk mångfald.

text: 6 § har upphävts genom förordning (1992:586).

beteckning: 7 §

text: Stödet får avse endast utgivning av radio- eller kassettidningar för synskadade och för sådana andra funktionshindrade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning eller som är afatiker eller dyslektiker men som kan tillgodogöra sig samma version som de synskadade. Vad som i fortsättningen sägs om synskadade gäller också de övriga grupper som nu nämnts.

text: Stöd får lämnas för abonnemang på radio- och kassettidningar som tecknas av synskadade och sådana organisationer, institutioner och vårdinrättningar som betjänar synskadade.

text: Den som vill teckna abonnemang på radiosända talsyntestidningar för synskadade (RATS-tidningar) skall kunna styrka sitt behov av abonnemanget.

text: Förordning (1997:1208).

text: Stödet får avse endast utgivning av sådana radio- eller kassettidningar för vilka abonnemangspriset motsvarar det abonnemangspris som gäller för förlagan till versionen.

text: Om en synskadad abonnerar på både en radio- eller kassettidning och en förlaga till versionen, får dock stöd lämnas om det sammanlagda priset för abonnemangen är 110 procent av abonnemangspriset för förlagan.

text: sådant material som avses i

text: 3 §

text: uppgifter om hur detta material har disponerats eller

text: sådana uppgifter om ställföreträdare för en utgivare som avses i

text: 3 kap. 10 § lagen (1991:1559)

text: med föreskrifter på

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: områden.

text: Förordning (1991:1738).

text: Stöd får inte lämnas till utgivning av kassettidningar om det på kassettbanden eller de andra anordningarna finns upptagningar som innehåller något annat än

beteckning: 9 §

text: Taltidningsnämnden bestämmer storleken av stödet för utgivning av en radio- eller kassettidning. Stödet får även omfatta kostnader för marknadsföring och abonnentutbildning.

text: För radio- och kassettidningar, med undantag av radiosända talsyntestidningar för synskadade, skall stödet bestämmas med användning av schabloner som beaktar skillnader mellan olika tidningar. Nämnden kan medge undantag från schablonen om en radiotidning på grund av geografiska förhållanden i utgivningsområdet är tvungen att använda mer än en sändare eller om det finns synnerliga skäl.

text: Stödet för utgivning av radiosända talsyntestidningar för synskadade skall ge full nettokostnadstäckning för det utgivande tidningsföretaget.

text: Stöd till en radio- eller kassettidning får dock lämnas med högst 25 000 kr per abonnemang för en dagstidning som utkommer med tre till sju nummer per vecka och med högst 100 kr per exemplar för en dagstidning som utkommer med ett eller två nummer per vecka.

text: Förordning (1999:1073).

beteckning: 9 a §

text: Tidningsföretag som fått stöd enligt denna förordning ska på begäran av taltidningsnämnden ge in en redovisning av intäkter och kostnader för utgivningen av radio- eller kassettidningen.

text: Förordning (2010:768).

ordinal: 9 a

text: Taltidningsnämnden får bestämma villkor för stödet. Sådana villkor får förenas med skyldighet för det mottagande tidningsföretaget att helt eller delvis betala tillbaka det belopp som har utgått, om villkoren inte uppfyllts.

text: Den som enligt

text: 7 § andra stycket

text: abonnerar på en radiotidning, kan få disponera särskild mottagarutrustning.

text: Taltidningsnämnden skall fördela sådana mottagarutrustningar. Utrustningen skall disponeras kostnadsfritt.

text: Förordning (1991:550).

text: Taltidningsnämnden skall svara för upphandling och vidareutveckling av särskild mottagarutrustning för radiotidningar.

text: Förordning (1992:586).

text: Taltidningsnämndens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Myndigheten för tillgängliga medier får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (2012:922).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988 då ersättningsstadgan (1971:1197) för riksdagens ledamöter skall upphöra att gälla.

text: Den som vid lagens ikraftträdande är ledamot eller ersättare för ledamot eller beviljats pension på grund av uppdrag som ledamot eller ersättare för ledamot skall fortfarande omfattas av äldre bestämmelser om pension, dock att ålderspension som utges med tillämpning av bestämmelserna i

text: 17 §§

text: ersättningsstadgan (1971:1197)

text: skall beräknas till det högre belopp som följer av bestämmelserna i

text: 15 §

text: nya lagen.

text: Den nya lagens bestämmelser om inkomstgaranti tillämpas för den som den 1 juli 1988 var ledamot eller ersättare om han senast trettio dagar efter det att uppdraget att vara ledamot eller ersättare upphört avgett en skriftlig förklaring till riksdagens förvaltningskontor att han önskar omfattas av bestämmelserna om inkomstgaranti i stället för den gamla lagens bestämmelser om visstidspension.

rpubl:andrar: ändr. 2 §; ny 28 a §, rubr. närmast före 28 a §

rpubl:andrar: ändr. 10 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juni 1991.

text: För tiden den 1 januari--den 28 februari 1991 skall traktamente utgå med samma belopp som gällde vid utgången av år 1990.

rpubl:andrar: upph. 8, 28 §§, rubr. närmast före 28 §; ändr. 6, 7, 9, 10 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991. De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 mars 1991.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993. Bestämmelserna i

text: 6 §

text: i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 april 1993.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994, då lagen (

text: ) om avvikelser från vissa bestämmelser i lagen (

text: ) om ersättning m. m. till riksdagens ledamöter skall upphöra att gälla.

text: Om beslut enligt

text: 3 § första stycket

text: inte föreligger vid den tidpunkt då underlag för utbetalning av ledamotsarvode senast måste finnas, skall ledamotsarvodet för den månaden betalas med 23 425 kronor. Beloppet skall räknas av från det högre belopp som Riksdagens arvodesnämnd kan komma att fastställa för samma månad.

dcterms:identifier: SFS 1988:589 i lydelse enligt SFS 1993:1424

dcterms:title: Lag (1988:589) om ersättning m.m. till riksdagens ledamöter

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Inledande bestämmelser

text: En ledamot av riksdagen är berättigad till ekonomiska förmåner enligt denna lag. Förmånerna utgår inte för tid då en ledamot är statsråd. Ej heller utgår förmånerna för tid då en ledamot av annat skäl än offentligt uppdrag eller sjukdom och annat laga förfall beviljats ledighet under minst en månad i följd.

text: För ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamot gäller samma bestämmelser som för ledamot med de undantag som anges i

text: och

text: 7 §§

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 28 a §§

text: tillämpas från och med den dag då ledamoten tar plats i riksdagen till och med utgången av den månad då uppdraget att vara ledamot upphör.

text: För den som ersätter annan ledamot än talmannen eller ett statsråd tillämpas

text: och

text: 28 a §§

text: endast för tjänstgöringstiden.

text: Riksdagens förvaltningskontor får, då särskilda skäl föreligger, besluta att bestämmelserna i

text: och

text: 28 a §§

text: helt eller delvis skall tillämpas för ersättare även för tid utöver tjänstgöringstiden.

text: Pension enligt denna lag utgår från och med den dag då rätten att uppbära pension inträder till och med den dag då en månad förflutit efter pensionstagarens död eller, om pensionsrätten upphör av annan anledning, till och med utgången av den månad varunder rätten upphört. Egenpension enligt denna lag får inte utgå samtidigt med arvode eller inkomstgaranti.

text: Lag (1989:424).

text: Arvode

text: Ledamotsarvode betalas med ett belopp för månad som Riksdagens arvodesnämnd fastställer.

text: Talmannen erhåller ett arvode som motsvarar arvodet till statsministern.

text: Vid tillämpning av lagen (

text: ) om allmän försäkring skall arvodet anses som inkomst av anställning och ledamot anses som arbetstagare.

text: Lag (1993:1424).

text: Tilläggsarvode betalas för månad till vice talman med tolv procent, till ordförande i utskott med åtta procent och till vice ordförande i utskott med fyra procent av ledamotsarvodet.

text: Sjukpenning och föräldrapenning över garantinivån, som tillkommer ledamot, uppbärs i den ordning som anges i

text: 3 kap. 16 § andra stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring (

text: arbetsgivarinträde

text: Beviljas en ledamot ledighet under mer än femton dagar i följd av annat skäl än offentligt uppdrag eller sjukdom och annat laga förfall, görs avdrag från arvodet med två tredjedelar från och med den sextonde dagen.

text: Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av sjukdom, görs avdrag för samma tid från arvodet och tilläggsarvodet i enlighet med de bestämmelser om sjukavdrag som gäller för tjänstemän hos staten. Avdraget skall dock beräknas på grundval av arvodet och tilläggsarvodet delat med antalet dagar i månaden.

text: Lag (1993:757).

text: Traktamente

text: En ledamot som från sin bostad på hemorten har längre färdväg än 50 kilometer till riksdagshuset får för tid då riksmöte pågår, med undantag för uppehåll i samband med jul och nyår, traktamente för varje påbörjat dygn med en etthundrafemtiondel av basbeloppet enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring. Detsamma gäller vid sammanträde eller annan förrättning för riksdagen i Stockholm under tid då riksmöte inte pågår.

text: Om en ersättare, som inte kan beredas bostad i riksdagens hus, har kostnader för övernattning som överstiger hälften av traktamentet för dygn, kan förvaltningskontoret bevilja särskild ersättning härför.

text: Lag (1991:922).

text: 8 § har upphävts genom lag (1991:922).

text: Om en ledamot under frånvaro som är mindre än sexton dagar har uppburit traktamente för hel dag på annan grund än enligt denna lag, halveras traktamentet enligt

text: 7 § första stycket

text: för det eller de dygn det andra traktamentet har uppburits.

text: Om en ledamot varit frånvarande mer än femton dagar i följd, halveras traktamentet enligt

text: 7 § första stycket

text: för dygn från och med den första dagen. Vid frånvaro mer än femton dagar i följd minskas traktamentet för dygn till en fjärdedel från och med den sextonde dagen. Efter frånvaro mer än nittio dagar i följd utgår inte längre något traktamente.

text: Lag (1991:923).

text: /r2/ Kostnadsersättning

text: En ledamot är berättigad till kostnadsersättning som betalas årets samtliga månader. Kostnadsersättningen för månad utgör 16 2/3 procent av basbeloppet enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring. Talmannen och vice talmännen är berättigade till extra kostnadsersättning för månad med 5 procent av basbeloppet.

text: För ledamot som disponerar viss teknisk utrustning tillhörig riksdagen minskas kostnadsersättningen enligt föreskrifter som meddelas av riksdagens förvaltningskontor.

text: Efter frånvaro mer än nittio dagar i följd upphör kostnadsersättningen. Då skall, om inte annat överenskoms mellan förvaltningskontoret och den enskilda ledamoten, den tekniska utrustningen återställas.

text: /r2/ Reseförmåner

text: Ledamot får anlita inrikes järnvägar och statliga busslinjer på riksdagens bekostnad. Detsamma gäller för resor med reguljära flyglinjer, om resan avser utövandet av uppdraget som riksdagsledamot.

text: Riksdagens förvaltningskontor kan bestämma, enligt

text: 29 §

text: , att ledamot på riksdagens bekostnad får anlita annat färdmedel än som anges i

text: 11 §

text: och att ledamot äger åtnjuta traktamente vid resa med anledning av uppdraget som riksdagsledamot.

text: /r2/ Egenpension

text: Egenpensionsförmåner är ålders- och sjukpension.

text: Pensionsunderlaget utgörs vid varje tidpunkt av det arvode för månad som utgår till en ledamot.

text: Talmannen erhåller förordnandepension med tillämpning av förordningen om tjänstepensionsrätt för statsråd (SAVFS 1987:6 B4). Vad som sägs i förordningen (

text: ) om förordnandepension m. m. om regeringen skall i stället gälla riksdagens förvaltningskontor.

text: Utgår inte förordnandepension erhåller talmannen egenpension eller inkomstgaranti enligt denna lag. Den tid varunder talmansuppdraget innehafts jämställs därvid med tid som ledamot.

text: För hel pension fordras att ledamoten fullgjort tolv riksdagsår senast vid utgången av det riksdagsår varunder han fyller 65 år.

text: Då fråga är om sjukpension, inräknas utöver antalet uppnådda riksdagsår även de år som återstår fram till utgången av det riksdagsår varunder ledamoten fyller 65 år.

text: Ledamot äger rätt till ålderspension om han fullgjort minst sex riksdagsår senast vid utgången av det riksdagsår varunder han fyller 65 år.

text: Om särskilda skäl föreligger får riksdagens förvaltningskontor bevilja ålderspension till en ledamot som inte uppfyller de villkor som föreskrivs i

text: första stycket

text: Ålderspension utgår från och med den månad varunder ledamoten fyller 65 år eller från och med månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamot upphör.

text: Hel ålderspension utgör för månad 16 procent av pensionsunderlaget. För ledamot som är född före år 1914 ökas procenttalet med 2,6 för varje år han är född före år 1914.

text: Uppgår antalet riksdagsår inte till tolv utgår så stor del av hel ålderspension som svarar mot antalet riksdagsår.

text: Sjukpension utgår till en ledamot som frånträder sitt uppdrag på grund av sjukdom som är varaktig eller kan antagas bli bestående avsevärd tid.

text: Sjukpension utgår längst till och med månaden före den månad varunder ledamoten fyller 65 år.

text: Hel sjukpension utgör för månad 65 procent av pensionsunderlaget.

text: Bestämmelserna i

text: 15 § femte stycket

text: äger motsvarande tillämpning på sjukpension.

text: Från sjukpension avdrages vad ledamoten är berättigad att uppbära i form av sjukpenning, sjukbidrag eller förtidspension enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring eller sjukpenning eller livränta enligt lagen (

text: ) om arbetsskadeförsäkring eller lagen (

text: ) om statligt personskadeskydd, sjukpenning dock endast om den börjat utgå vid pensionstillfället.

text: Utgår ej hel pension minskas avdrag i motsvarande mån som pensionen.

text: /r2/ Familjepension

text: Familjepension utgår efter den som vid sin död var ledamot av riksdagen eller berättigad till egenpension enligt 15 eller

text: 16 §

text: . Den tillkommer efterlevande make, under förutsättning att äktenskapet ingåtts senast den dag ledamoten fyllt 60 år, samt efterlevande barn som inte fyllt 19 år.

text: Riksdagens förvaltningskontor kan bevilja skälig pension till frånskild make ävensom till efterlevande make oaktat äktenskapet ingåtts senare än som sagts i

text: första stycket

text: Familjepension utgår till efterlevande till talmannen med tillämpning av förordningen om tjänstepensionsrätt för statsråd (SAVFS 1987:6 B4).

text: Hel familjepension utgör för månad för en förmånsberättigad (

text: make eller barn

text: ) fem procent av pensionsunderlaget och för två eller flera förmånsberättigade tio procent av pensionsunderlaget.

text: Om ledamoten var född före år 1914, skall för varje år han var född före detta år de angivna procenttalen ökas med 1,04 för änka och med 0,26 för varje barn. Ökning skall dock ske med 1,04 för ett barn, om ledamoten inte efterlämnade änka.

text: Om mer än en förmånsberättigad finns, fördelas familjepensionen så att make alltid erhåller vad som skolat utgå till en förmånsberättigad. Mellan flera barn delas lika.

text: Bestämmelserna i

text: 13 § andra stycket

text: 14 § första stycket

text: samt

text: 15 § femte stycket

text: äger motsvarande tillämpning i fråga om familjepension.

text: Vid fastställande av pension efter den som vid sin död var ledamot av riksdagen eller uppbar sjukpension äger även

text: 14 § andra stycket

text: motsvarande tillämpning.

text: Rätten till familjepension upphör för make vid ingående av nytt äktenskap.

text: /r2/ Inkomstgaranti

text: En ledamot som lämnar riksdagen efter minst tre års sammanhängande tjänstgöring är från och med den tidpunkt arvodet upphör berättigad till inkomstgaranti enligt denna lag. Garantin gäller, med de begränsningar som framgår av andra och tredje styckena, till ingången av den månad varunder den ersättningsberättigade fyller 65 år. Om ledamoten åter tar plats i riksdagen upphör garantin så länge uppdraget att vara ledamot består.

text: För en ledamot som tjänstgjort kortare sammanhängande tid än sex år gäller inkomstgarantin ett år.

text: För en ledamot som tjänstgjort minst sex år men inte uppnått 40 års ålder då han lämnar riksdagen gäller inkomstgarantin i fem år.

text: Om särskilda skäl föreligger får riksdagens förvaltningskontor förlänga den tid under vilken garantin utgår enligt andra eller

text: tredje stycket

text: med högst ett år eller medge att även tjänstgöringstid som inte är sammanhängande får tillgodoräknas. Vid ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp.

cells: 60,5 procent efter minst 11 år men ej 12 år

text: Hel inkomstgaranti utgör för månad under det första garantiåret för den som har en sammanhängande tjänstgöringstid av minst sex år 80 procent av pensionsunderlaget enligt

text: 13 § andra stycket

text: och eljest 66 procent därav. För tid därefter utgår inkomstgarantin med följande andelar av pensionsunderlaget i förhållande till ledamotens tjänstgöringstid i riksdagen

text: Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten uppbär i form av sjukbidrag och förtidspension enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring under den tid inkomstgarantin utgår.

text: Inkomst som är pensionsgrundande enligt

text: 11 kap.

text: och

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i Sverige.

text: Kompletterande delpension.

text: Pension och livränta i andra fall än som avses i

text: första stycket

text: Inkomstgarantin minskas dessutom med följande inkomster.

text: Minskningen på grund av inkomster som avses i

text: andra stycket

text: beräknas som en tolftedel av skillnaden mellan å ena sidan 65 procent av inkomsten beräknad per kalenderår och å andra sidan ett belopp som svarar mot två gånger det basbelopp som enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring gäller för det år inkomstgarantin avser. Om inkomstgarantin inte utgår under hela kalenderåret skall vid minskningen endast medräknas inkomster och delar av basbelopp som hänför sig till tid då inkomstgarantin utgår. Minskningen fördelas därvid på det antal kalendermånader under vilka garantin utgår.

text: Om hel inkomstgaranti inte utgår avkortas minskningen i motsvarande mån.

text: Ett efterlevandeskydd utgår efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti i annat fall än som avses i

text: 22 § andra stycket

text: . Skyddet tillkommer efterlevande barn som inte fyllt 19 år. Om särskilda omständigheter föreligger kan riksdagens förvaltningskontor bevilja efterlevandeskydd även till efterlevande make.

text: Efterlevandeskyddet utgör för månad för en förmånsberättigad fem procent av pensionsunderlaget och för två eller flera förmånstagare sammantaget tio procent av pensionsunderlaget. Beloppet fördelas lika mellan flera förmånstagare.

text: Utgår inte hel inkomstgaranti reduceras efterlevandeskyddet i motsvarande mån.

text: Ett beslut om efterlevandeskydd till make kan omprövas.

text: Den som vill komma i åtnjutande av inkomstgaranti eller efterlevandeskydd skall göra ansökan hos riksdagens förvaltningskontor. Inkomstgaranti kan inte utgå för längre tid tillbaka än sex månader före ansökningsmånaden. Efterlevandeskydd kan inte utgå för längre tid tillbaka än två år före ansökningsmånaden.

text: /r2/ Grupplivförsäkring

text: Ledamöterna är grupplivförsäkrade på riksdagens bekostnad.

text: 28 § har upphävts genom lag (1991:922).

text: /r2/ Sjukvårdsförmåner

text: Riksdagsledamot har rätt till sjukvårdsförmåner motsvarande dem som tillkommer tjänsteman inom den inre riksdagsförvaltningen.

text: Lag (1989:424).

text: /r2/ Tillämpningsföreskrifter m. m.

text: Riksdagens förvaltningskontor meddelar tillämpningsföreskrifter till denna lag.


rpubl:andrar: nya 18 a §, rubr. närmast före 18 a §

rpubl:andrar: upph. 3 §; ändr. författningsrubr., 1, 2, 4-9, 16-18, 20, 24, 25 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph. 2 §; ändr. 18 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1988:590 i lydelse enligt SFS 1995:1447

dcterms:title: Förordning (1988:590) med instruktion för Boverket

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Uppgifter

text: Boverket är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder.

text: Förordning (1993:415).

text: 2 § har upphävts genom förordning (1993:1109).

text: 3 § har upphävts genom förordning (1990:1367).

text: meddela föreskrifter, ha uppsikt och tillsyn samt handlägga förvaltningsärenden i enlighet med lag eller förordning,

text: följa tillämpningen av lagar och förordningar, utvärdera effekterna av tillämpningen och lämna regeringen förslag till de åtgärder som behövs för att syftet med reglerna skall nås,

text: verka för samordning av de statliga myndigheternas arbete med underlag för tillämpningen av plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: och lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m. m.,

text: biträda regeringen med yttranden och utredningar m. m.,

text: informera om nya eller ändrade regler, och

text: medverka i internationellt samarbete som syftar till att harmonisera regler för fysisk planering, hushållning med naturresurser samt egenskapskrav på byggnader och byggprodukter.

text: Förordning (1993:415).

text: Boverket har till uppgift att inom sitt verksamhetsområde

text: Boverket får inom sitt verksamhetsområde bedriva uppdragsverksamhet i Sverige och utomlands mot ersättning enligt grunder som verket fastställer efter samråd med riksrevisionsverket. Vid tillämpningen av förordningen (

text: ) med vissa bestämmelser för statlig myndighets affärsdrivande verksamhet i utlandet skall verket samråda med Lantmäteriverket i frågor av gemensamt intresse.

text: Förordning (1995:1447).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på boverket med undantag av

text: 21 §

text: Förordning (1990:1367).

text: Myndighetens ledning

text: Boverkets generaldirektör är chef för verket.

text: Förordning (1990:1367).

text: Styrelsen

text: Boverkets styrelse består av högst nio personer, generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (1990:1367).

text: Organisation

text: Inom Boverket finns fem avdelningar, nämligen planavdelningen, stadsmiljöavdelningen, byggavdelningen, boendeavdelningen och administrativa avdelningen. Varje avdelning leds av en avdelningschef.

text: Inom verket finns vidare ett verkssekretariat, ett rätts- sekretariat och en tjänsteexportenhet. Dessutom finns en samlingslokaldelegation, ett stadsmiljöråd och ytterligare fyra rådgivande organ, nämligen bostadsmarknadsrådet, rådet för samhällsplanering, byggrådet och konstruktionsrådet.

text: Förordning (1993:415).

text: Samlingslokaldelegationen

text: Samlingslokaldelegationen avgör ärenden om statligt stöd till allmänna samlingslokaler, till vissa icke-statliga kulturlokaler och till folkparksteatrar. Detta gäller dock inte ärenden som rör författningsfrågor eller förslag till anslagsframställning.

text: Delegationen består av en ordförande och högst sju andra ledamöter. Delegationen utser inom sig en vice ordförande.

text: Delegationen är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1990:574).

text: Stadsmiljörådet

text: Stadsmiljörådet skall biträda verket i frågor om bebyggelsemiljön.

text: Regeringen meddelar närmare föreskrifter om stadsmiljörådets sammansättning, organisation och verksamhet.

text: Övriga råd

text: Bostadsmarknadsrådet skall ge verket råd i fråga om åtgärder för att främja goda boendeförhållanden och utveckla effektiva bostadspolitiska styrmedel.

text: Rådet för samhällsplanering skall biträda verket i frågor om råd och vägledning angående planväsendet och hushållningen med naturresurser.

text: Byggrådet skall ge verket råd i frågor om byggnaders och bostäders grundläggande egenskaper och om metoder för beräkning av statens stöd till bostadsbyggandet.

text: Konstruktionsrådet skall ge verket råd i frågor om konstruktioners tillförlitlighet.

text: Råden enligt

text: 15 §§

text: består av generaldirektören, ordförande, och andra ledamöter till det antal som boverket bestämmer.

text: Förordning (1990:1367).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på boverket.

text: Förordning (1990:1367).

text: Personalansvarsnämnden

text: Boverkets personalansvarsnämnd består -- förutom av generaldirektören och personalföreträdarna -- av avdelningscheferna och verkets chefsjurist.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. Förordning (

text: Föreskrifter

beteckning: 18 a §

text: Styrelsen får överlåta till generaldirektören att besluta föreskrifter som avses i

text: 13 § verksförordningen (1987:1100)

text: . Detta gäller dock inte föreskrifter som är av principiellt slag eller i övrigt av större vikt.

text: Förordning (1988:970).

text: Ärendenas handläggning

text: Generaldirektören skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av styrelsen, samlingslokaldelegationen eller personalansvarsnämnden.

text: Om sådana ärenden som avses i

text: första stycket

text: inte behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Andra stycket gäller inte föreskrifter.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänster som avdelningschef, chefsjurist och planeringsdirektör tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av verket.

text: Förordning (1993:415).

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för en bestämd tid. Det sker efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Ordföranden och andra ledamöter i samlingslokaldelegationen utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Andra ledamöter i råden enligt

text: 15 §§

text: än generaldirektören utses av boverket.

text: Förordning (1990:1367).

text: Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av Boverket även i fråga om avdelningscheferna, chefsjuristen och planeringsdirektören.

text: Förordning (1993:415).


dcterms:title: Förordning (1988:591) med instruktion för länsbostadsnämnderna

rdfs:label: Finansdepartementet BO

text: Inledande bestämmelser

text: I varje län utom Gotlands län finns en länsbostadsnämnd. I Gotlands län skall länsstyrelsen fullgöra nämndens uppgifter.

text: Länsbostadsnämnden är länsmyndighet för frågor om statens stöd till bostadsförsörjningen.

text: Av

text: 2 § förordningen (1988:590)

text: med instruktion för plan- och bostadsverket framgår att verket är chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna.

text: Uppgifter

text: Länsbostadsnämnden prövar ärenden om lån och bidrag enligt särskilda föreskrifter samt beslutar i frågor som plan- och bostadsverket överlämnat till nämnden.

text: Nämnden skall också lämna enskilda personer råd och upplysningar i juridiska frågor som har att göra med anskaffning och innehav av småhus.

text: Inom sitt verksamhetsområde skall länsbostadsnämnden bevaka statens rätt vid och utom domstol, i den mån plan- och bostadsverket inte förbehållit sig denna uppgift.

text: Sammansättning

text: Länsbostadsnämnden består av länsbostadsdirektören och fem andra ledamöter. För ledamöterna finns ersättare till det antal som regeringen bestämmer. En av ledamöterna är ordförande. Nämnden utser inom sig vice ordförande.

text: Regeringen kan bestämma att nämnden skall ha flera ledamöter än som anges i

text: första stycket

text: Organisation

text: Hos länsbostadsnämnden finns ett kansli som leds av länsbostadsdirektören.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på länsbostadsnämnden och dess kansli:

text: och

text: 15 §§

text: om myndighetens regelgivning,

text: 16 §

text: om interna föreskrifter,

text: 17 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 27 §

text: om rätt att besluta i vissa frågor,

text: 28 §

text: om vem som får begära in förklaringar m.m.,

text: 29 §

text: om myndighetens beslut.

text: Länsbostadsdirektören har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: och

text: 9 §§

text: verksförordningen (1987:1100)

text: , om något annat inte följer av särskilda beslut.

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Länsstyrelsen skall underrättas om varje sammanträde med nämnden och om vilka ärenden som skall handläggas vid sammanträdet. Företrädare för länsstyrelsen har rätt att vara närvarande och yttra sig vid sammanträdena.

text: När nämnden handlägger ärenden av större vikt som berör någon annan länsmyndighets verksamhetsområde, har också företrädare för den myndigheten närvaro- och yttranderätt.

text: Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden, någon annan ledamot eller någon tjänsteman att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 12 §

text: inte behöver föredras.

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Ledamöterna i länsbostadsnämnden och ersättarna för dessa utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Tjänst som länsbostadsdirektör tillsätts av regeringen. Det sker efter anmälan av generaldirektören i plan- och bostadsverket.

text: Övriga tjänster tillsätts av plan- och bostadsverket. Efter beslut av verket får dock länsbostadsnämnden tillsätta sådana tjänster.

text: Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: lämnas av plan- och bostadsverket även i fråga om länsbostadsdirektören.

text: Övriga bestämmelser

text: Generaldirektören i plan- och bostadsverket får besluta att en länsbostadsnämnds värdehandlingar och andra handlingar skall hållas tillgängliga för granskning. I arbetsordning för verket eller i särskilt beslut av generaldirektören får bestämmas att även annan tjänsteman hos verket får fatta sådana beslut.

text: I ärenden hos länsstyrelsen som har samband med länsbostadnämndens uppgifter, kan länsstyrelsen begära att en tjänsteman hos nämnden deltar i länsstyrelsens handläggning som föredragande eller på annat sätt.

text: Överklagande

text: Länsbostadsnämndens beslut får överklagas hos plan- och bostadsverket, om något annat inte följer av andra föreskrifter.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

text: Ansökan om eftergift som har getts in före ikraftträdandet skall överlämnas till Riksskatteverket för handläggning.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1988:593 i lydelse enligt SFS 2003:695

dcterms:title: Lag (1988:593) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige samt Storbritannien och Nordirland beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva

rdfs:comment: Bilagan inte med här.

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva som Sverige samt Storbritannien och Nordirland undertecknade den 8 oktober 1980 skall tillsammans med det protokoll om ändring i avtalet som undertecknades den 21 december 1987, gälla för Sveriges del. Avtalets genom protokollet ändrade lydelse framgår av bilagan till denna lag.

text: Skattskyldig som på grund av detta avtal önskar erhålla skattelindring kan enligt

text: 2 § kungörelsen (1967:721)

text: om förfarandet rörande eftergift av arvsskatt eller gåvoskatt vid dubbelbeskattning skriftligen ansöka om detta hos Skatteverket. Sådan ansökan bör inges inom sex år från tidpunkten för händelsen som föranledde skattskyldighet eller inom ett år från den sista dagen då skatt för vilken avräkning medges förfaller till betalning, om sistnämnda tidpunkt inträffar senare (jfr art. 13 i avtalet).

text: Lag (2003:695).

text: Anstånd enligt

text: 3 §

text: nämnda kungörelse får medges med erläggande av det lägsta av följande belopp, nämligen antingen den skatt som erlagts eller kan antas komma att erläggas i Storbritannien och Nordirland för egendom som enligt avtalet får beskattas där, eller den del av den svenska skatten som vid en proportionell fördelning belöper på samma egendom. I fall som avses i artikel 12 punkt 4 i avtalet får dock anstånd inte medges med högre belopp än som återstår efter avräkning av den skatt som där anges.

text: Om en person anser att det har vidtagits någon åtgärd som för honom medfört eller kommer att medföra en mot bestämmelserna i avtalet stridande beskattning, får han göra framställning om rättelse enligt artikel 14 punkt 1 i avtalet. Sådan framställning skall göras hos regeringen och bör ges in inom den tidrymd som anges i

text: 2 §