rpubl:andrar: ändr. bil.

rpubl:andrar: ändr. 15 §, bil.

rpubl:andrar: ändr. 25, 37 §§; ny 37 a §

rpubl:andrar: ändr. 52 §

rpubl:andrar: ny 22 a §

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 16 §, bil.

rpubl:andrar: ändr. 7, 15 §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 37 a §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1993:242 i lydelse enligt SFS 2000:914

dcterms:title: Beredskapsförordning (1993:242)

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Förordningen ansluter till vad som föreskrivs i lagen (

text: ) om totalförsvar och höjd beredskap.

text: Förordning (1996:1479).

text: Bestämmelserna i

text: 53 §§

text: gäller för statliga myndigheter under regeringen med undantag av försvarsmakten.

text: Hur beslut om höjd beredskap tillkännages

text: Att beredskapen i Sverige höjts till skärpt eller högsta beredskap tillkännages, förutom på det sätt som föreskrivs i

text: 4 § lagen (1976:633)

text: om kungörande av lagar och andra författningar, i ljudradion och televisionen. Om det råder högsta beredskap i hela landet, kan regeringen besluta att detta skall tillkännages även genom beredskapslarm.

text: 4 § har upphävts genom förordning (2000:914).

type: upphavd

text: Beredskapslarm ges på anläggningar för utomhusalarmering genom trettio sekunder långa signaler med femton sekunders uppehåll mellan signalerna under sammanlagt fem minuter.

text: Åtgärder vid höjd beredskap

text: När beredskapen höjts, skall försvarsmakten krigsorganiseras i den omfattning som regeringen bestämmer.

text: Vid beredskapslarm skall hela försvarsmakten krigsorganiseras.

beteckning: 7 §

text: När beredskapen höjts, skall statliga myndigheter under regeringen med undantag av Försvarsmakten vidta åtgärder enligt

text: 43 §§

text: och

text: 51 §§

text: I lagen (

text: ) om civilt försvar och förordningen (

text: ) om civilt försvar finns bestämmelser om vilka åtgärder kommuner och landsting skall vidta vid höjd beredskap. Vid högsta beredskap skall kommuner och landsting övergå till krigsorganisation.

text: Vid beredskapslarm skall kommuner och landsting samt de trossamfund och andra enskilda organisationer och de företag som enligt överenskommelse eller på annan grund är skyldiga att fortsätta sin verksamhet i krig övergå till krigsorganisation.

text: Förordning (1999:979).

beteckning: 8 §

text: lagen (

text: ) om förbud i vissa fall mot överlåtelse eller upplåtelse av fartyg m.m.,

text: lagen (

text: ) med vissa bestämmelser om fraktfart med svenska fartyg,

text: lagen (

text: ) om betalningsväsendet under krigsförhållanden,

text: kungörelsen (

text: ) med vissa tillämpningsföreskrifter till lagen (

text: lagen (

text: ) med vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m.m.,

text: krigshandelslagen (1964:19)

text: förfogandelagen (1978:262)

text: ransoneringslagen (1978:268)

text: lagen (

text: ) om gränsövervakningen i krig m.m.,

text: arbetsrättsliga

text: beredskapslagen (1987:1262)

text: lagen (

text: ) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m.,

text: prisregleringslagen (1989:978)

text: förordningen (

text: ) om offentliga skolväsendet under krig och vid krigsfara m.m.,

text: förordningen (

text: ) om verksamheten vid statliga skolor under krig och vid krigsfara,

text: lagen (

text: ) om undanförsel och förstöring,

text: lagen (

text: ) om arbetsförmedlingstvång,

text: lagen (

text: ) om beskattning, förtullning, och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m.,

text: lagen (

text: ) om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m.

text: Vid beredskapslarm skall följande författningar omedelbart tillämpas i sin helhet:

text: Beredskapslarm medför vidare att

text: 63 §§

text: förordningen (

text: ) med länsstyrelseinstruktion omedelbart skall tillämpas.

text: Förordning (2000:914).

beteckning: 9 §

text: motorreparationstjänsten börja sin verksamhet enligt kungörelsen (1973:206) om motorreparationstjänsten,

text: byggnads- och reparationsberedskapen börja sin verksamhet enligt förordningen (

text: ) om byggnads- och reparationsberedskapen,

text: Försörjningskommissionen börja sin verksamhet enligt förordningen (

text: ) med instruktion för Försörjningskommissionen.

text: Förordning (1996:1479).

text: Vid beredskapslarm skall

text: Beredskapslarm innebär föreskrift om allmän tjänsteplikt enligt

text: 6 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Beredskapslarm innebär vidare föreskrift enligt

text: 1 § förordningen (1982:314)

text: om utnyttjande av Kustbevakningen inom Försvarsmakten.

text: Beredskapslarm innebär även förordnande enligt

text: 2 § lagen (1940:176)

text: med vissa bestämmelser om fraktfart med svenska fartyg samt förordnande enligt

text: 4 kap. 1 § sjötrafikförordningen (1986:300)

text: Förordningen (1995:692)

text: Beredskapslarm innebär order till den som är krigsplacerad inom totalförsvaret enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt eller på annan grund att omedelbart inställa sig till tjänstgöring enligt krigsplaceringsorder eller motsvarande handling.

text: Beredskapslarm innebär också att egendom som tagits ut i fredstid med stöd av förordningen (

text: ) om uttagning av egendom för totalförsvarets behov, omedelbart skall tillhandahållas i enlighet med tidigare lämnade uttagningsbesked.

text: Förordningen (1995:692)

text: Myndigheternas beredskapsplanering

text: Varje myndighet skall i sin verksamhet beakta totalförsvarets krav.

text: Myndighetens planering av sin verksamhet för totalförsvaret skall ske i samverkan med de statliga och kommunala myndigheter, sammanslutningar och näringsidkare som är berörda.

text: Indelning av myndigheterna

text: Vissa myndigheters verksamhet inom totalförsvaret hänförs till funktioner enligt

text: 15 §

text: . Med funktion avses en samhällssektor som i krig är av särskild betydelse för totalförsvaret. Med funktionsansvarig myndighet avses en myndighet som har ansvaret för samordning m.m. inom en funktion.

text: En funktionsansvarig myndighet får besluta att funktionen skall delas in i delfunktioner och därvid överlåta till en myndighet med uppgifter inom delfunktionen att i fråga om denna fullgöra de uppgifter som annars ankommer på den funktionsansvariga myndigheten.

text: Vissa myndigheter är beredskapsmyndigheter. Med beredskapsmyndighet avses en myndighet vars verksamhet har stor betydelse för totalförsvaret. En sådan myndighet skall fortsätta sin verksamhet under höjd beredskap. En myndighet som inte är beredskapsmyndighet skall under höjd beredskap fortsätta sin verksamhet så långt det är möjligt med hänsyn till tillgången på personal och förhållandena i övrigt.

text: Av bilagan till denna förordning framgår vilka myndigheter som är funktionsansvariga och de övriga myndigheter som har uppgifter inom funktionerna. Av bilagan framgår också vilka myndigheter som är beredskapsmyndigheter.

text: Av särskilda bestämmelser följer att länsstyrelsernas verksamhet ingår i vissa funktioner utöver vad som framgår av bilagan. Enligt

text: 30 § lagen (1988:1385)

text: om Sveriges riksbank skall Riksbanken samråda med Finansinspektionen i frågor som rör finansiella tjänster och med Kommerskollegium i frågor som har samband med utrikeshandeln. I lagen (

text: ) om civilt försvar finns bestämmelser om kommunala uppgifter inom totalförsvaret.

text: Förordning (2000:914).

text: Följande myndigheter är beredskapsmyndigheter utan att de hänförs till någon funktion enligt

text: 15 §

text: : Domstolsverket, de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, Justitiekanslern, Kriminalvårdsstyrelsen, Fortifikationsverket, Försvarets materielverk, Försvarshögskolan, Försvarets radioanstalt, Totalförsvarets forskningsinstitut, Totalförsvarets pliktverk, Riksvärderingsnämnden, Riksgäldskontoret, Riksrevisionsverket, Ekonomistyrningsverket, Statistiska centralbyrån, Kemikalieinspektionen samt Överklagandenämnden för totalförsvaret.

text: Förordning (2000:914).

text: Myndigheter som är beredskapsmyndigheter

text: Åtgärder under fredstid

text: i samråd med övriga myndigheter med uppgifter inom funktionen utarbeta underlag för statsmakternas beslut om målen för funktionen under krig,

text: samordna beredskapsförberedelser,

text: samordna planering och budgetering av beredskapsförberedelser,

text: samordna och genomföra krigsplanläggning,

text: svara för att personal utbildas,

text: svara för att övningar genomförs samt

text: regelbundet till regeringen redovisa beredskapsläget.

text: En beredskapsmyndighet som är funktionsansvarig skall

text: Underlag för beslut om funktionens inriktning och resursåtgång på fem års sikt skall utarbetas av den funktionsansvariga myndigheten genom programplanering.

text: Varje beredskapsmyndighet skall i fred planera för att under höjd beredskap kunna övergå till krigsorganisation och vidta övriga åtgärder för den egna beredskapen (

text: organisationsberedskap

text: ). Om myndigheten under höjd beredskap skall flytta verksamheten till en särskild krigsuppehållsplats, skall myndigheten i fred planera för detta.

text: Beredskapsmyndigheten skall ha en plan för sin verksamhet under höjd beredskap. Planen skall innehålla uppgifter om myndighetens planerade verksamhet under krig, myndighetens krigsorganisation, de personer som skall tjänstgöra i krigsorganisationen och vad som i övrigt behövs för att myndigheten skall kunna höja sin beredskap och bedriva verksamheten under höjd beredskap.

text: Planeringen enligt

text: och

text: 19 §§

text: skall avse såväl beredskapshöjningar efter hand som omedelbart intagande av högsta beredskap.

text: En beredskapsmyndighet som är central myndighet får meddela ytterligare föreskrifter om planeringen vid underlydande myndigheter.

text: En beredskapsmyndighet som är central myndighet skall planera för att med stöd av

text: 5 § förordningen (1988:1215)

text: om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. kunna överföra uppgifter till underställda myndigheter så att den centrala myndigheten kan koncentrera sin verksamhet till ledning och samordning av försvarsansträngningarna och i övrigt bedriva sådan verksamhet som av olika skäl inte kan eller bör handhas av någon annan myndighet.

text: En beredskapsmyndighet som enligt planeringen skall föra över vissa uppgifter till en annan myndighet, skall underrätta den mottagande myndigheten om detta. Vid behov skall även förberedelser vidtas för att beordra tjänstemän med erfarenhet av handläggningen av sådana uppgifter att tjänstgöra vid den mottagande myndigheten, då uppgiften har förts över till denna.

text: En beredskapsmyndighet som i sin verksamhet under höjd beredskap är i behov av elektronisk informationsbehandling ansvarar för att dator- och kommunikationssystemet uppfyller sådana säkerhetskrav att myndighetens uppgifter kan utföras på ett tillfredsställande sätt.

text: Förordning (1997:640).

text: Personal som är anställd hos en beredskapsmyndighet och som inte tas i anspråk i totalförsvaret i övrigt, får krigsplaceras med stöd av anställningsavtalet vid myndigheten.

text: Personal som är krigsplacerad vid myndigheten med stöd av anställningsavtalet och personal som kan komma att beordras att tjänstgöra hos någon annan myndighet än den där den är anställd, skall genom myndighetens försorg ges skriftligt besked om sin krigsplacering eller avsedda tjänstgöring. Beskedet skall även innehålla uppgift om inställelseplats.

text: Förordningen (1995:692)

text: Om en beredskapsmyndighet finner att förhållandena tyder på att beredskapsåtgärder kan komma att behövas, skall myndigheten vidta de åtgärder för att höja beredskapen som den kan genomföra inom ramen för sina befogenheter och resurser.

text: De funktionsansvariga myndigheterna, de myndigheter som sägs i

text: 16 §

text: , utom de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna, samt länsstyrelserna skall planera för att under höjd beredskap, i den omfattning som regeringen beslutar, kunna informera regeringen om händelseutvecklingen, tillståndet och den förväntade utvecklingen inom respektive ansvarsområde samt om vidtagna och planerade åtgärder.

text: Förordning (2000:914).

text: En beredskapsmyndighet som tilldelats signalskyddssystem skall kunna ta emot och sända krypterade meddelanden under ordinarie kontorstid.

text: Myndigheten skall planera för att efter beslut av regeringen kunna ta emot och sända krypterade meddelanden även under icke kontorstid.

text: Åtgärder vid skärpt beredskap

text: Beredskapsmyndigheten skall vid skärpt beredskap i första hand inrikta sin verksamhet på uppgifter som har betydelse för totalförsvaret. Den fredsmässiga verksamheten skall om möjligt upprätthållas i normal omfattning.

text: Myndighetens planer skall ses över. Samordningen med andra berörda myndigheter inom totalförsvaret skall kontrolleras.

text: En beredskapsmyndighet som är funktionsansvarig myndighet skall under skärpt beredskap samordna verksamheten inom funktionen. Myndigheten skall i den utsträckning det behövs samordna denna verksamhet med verksamhet vid andra myndigheter inom totalförsvaret.

text: Om en beredskapsmyndighet har en krigsuppehållsplats och myndighetens krigsorganisation omfattar fler än fem handläggande tjänstemän, skall myndigheten avdela en förberedelsegrupp som med kort varsel skall kunna bege sig till myndighetens särskilda krigsuppehållsplats och där förbereda myndighetens verksamhet. Vid myndighetens flyttning skall förberedelsegruppen på krigsuppehållsplatsen svara för samverkan med andra organ.

text: Beredskapsmyndigheten beslutar att sända ut förberedelsegruppen. I fråga om vissa beredskapsmyndigheter som regeringen angett särskilt, skall dock regeringen besluta om att sända ut myndighetens förberedelsegrupp.

text: Om utsändande av förberedelsegrupp vid en regional eller lokal myndighet som lyder under en central myndighet beslutar den centrala myndigheten eller, efter dennas bemyndigande, den underlydande myndigheten efter hörande av berörd länsstyrelse och Försvarsmakten.

text: Förordning (2000:914).

text: Länsstyrelsen beslutar efter hörande av Försvarsmakten om att sända ut förberedelsegrupp. Detsamma gäller för utsändande av personal som före övergång till krigsorganisation behöver samverka med Försvarsmakten.

text: Förordning (2000:914).

text: Beredskapsmyndigheten skall vara beredd att övergå till krigsorganisation och skall också vara beredd att flytta till sin särskilda krigsuppehållsplats i den utsträckning som är planlagd och inom den tid som regeringen bestämmer.

text: Beredskapsmyndigheten skall vidta slutliga förberedelser för att, om verksamheten på fredstjänstgöringsorten inte kan fortsätta, kunna arkivera, undanföra eller förstöra handlingar och materiel som inte behövs på den särskilda krigsuppehållsplatsen. Därvid skall särskilt beaktas att personregister av större omfattning skyddas för obehöriga.

text: En beredskapsmyndighet som tilldelats signalskyddssystem skall ständigt kunna ta emot och sända krypterade meddelanden.

text: Åtgärder vid högsta beredskap

text: Beredskapsmyndigheten skall vid högsta beredskap övergå till krigsorganisation.

text: Beredskapsmyndigheten skall vidta åtgärder enligt

text: och

text: 34 §§

text: i den utsträckning det inte redan har skett.

text: Vid högsta beredskap skall de funktionsansvariga myndigheterna, de myndigheter som sägs i

text: 16 §

text: , utom de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna, samt länsstyrelserna hålla regeringen informerad om händelseutvecklingen, tillståndet och den förväntade utvecklingen inom respektive ansvarsområde samt om vidtagna och planerade åtgärder.

text: Förordning (2000:914).

text: Fortifikationsverket, Försvarets materielverk, Totalförsvarets pliktverk, Försvarshögskolan, Försvarets radioanstalt och Totalförsvarets forskningsinstitut skall lämna Försvarsmakten det underlag som den behöver för att kunna fullgöra sin informationsskyldighet enligt

text: 8 § förordningen (2000:555)

text: med instruktion för Försvarsmakten.

text: Förordning (2000:914).

text: Planerad överföring av uppgifter till en annan myndighet skall genomföras.

text: En beredskapsmyndighet som planerat för att kunna flytta till en särskild krigsuppehållsplats skall flytta med berörda delar. Med beaktande av tillgången på skyddsrum, arbetsmöjligheter och andra förhållanden får dock myndigheten eller en del av myndigheten tills vidare fortsätta verksamheten på fredstjänstgöringsorten, om inte myndigheten har gemensam krigsuppehållsplats med Försvarsmakten. Beslut om detta och om tidpunkten för flyttning fattas av myndigheten. För regionala eller lokala myndigheter som lyder under en central myndighet fattas beslutet av den centrala myndigheten eller, efter dennas bemyndigande, av den underlydande myndigheten.

text: En myndighet vars verksamhet påverkar verksamheten hos en annan myndighet skall samråda med denna om flyttningen.

text: I fråga om vissa beredskapsmyndigheter som regeringen angett särskilt, skall regeringen besluta om tidpunkt för flyttning till krigsuppehållsplats.

text: Förordning (1994:875).

text: Länsstyrelsen och vid behov någon annan myndighet som flyttar verksamheten till en särskild krigsuppehållsplats skall säkerställa att förbindelse med regeringen och med den utflyttade delen av myndigheten kan upprätthållas från den ordinarie arbetsplatsen till dess att förbindelse mellan regeringen och myndigheten har säkerställts på annat sätt.

text: Förordning (2000:914).

text: Om den särskilda krigsuppehållsplatsens belägenhet skall hållas hemlig, skall vid behov personal på den ordinarie arbetsplatsen så länge som möjligt förmedla myndighetens kontakter med allmänheten.

text: Åtgärder vid utrymning

text: Vid beslut om utrymning av en myndighets fredstjänstgöringsort skall myndigheten flytta till sin särskilda krigsuppehållsplats, om det inte har skett tidigare.

text: Beredskapsmyndigheter får dock besluta att sådan verksamhet som inte skall bedrivas på en krigsuppehållsplats som är gemensam med Försvarsmaktens tills vidare helt eller delvis skall fortsätta på fredstjänstgöringsorten. När myndigheten fattar ett sådant beslut skall den beakta tillgången på skyddsrum, arbetsmöjligheter och andra förhållanden.

text: Förordning (1994:875).

text: Vid flyttningen till särskild krigsuppehållsplats skall personal, som inte ingår i myndighetens krigsorganisation och inte heller har tagits i anspråk inom totalförsvaret i övrigt, delta i utrymningen enligt de bestämmelser som gäller för allmänheten.

text: Myndigheten får vid behov beordra personal att stanna kvar på fredstjänstgöringsorten för uppgifter som anges i

text: och

text: 41 §§

text: Om det beslutas om utrymning av fredstjänstgöringsorten efter det att myndigheten har flyttat till särskild krigsuppehållsplats, skall kvarlämnad personal efter samråd mellan myndigheten, Polisen och kommunen snarast möjligt slutföra återstående uppgifter och därefter delta i utrymningen enligt de bestämmelser som gäller för allmänheten.

text: Förordningen (1995:692)

text: Myndigheter som inte är beredskapsmyndigheter

text: Åtgärder under fredstid

text: Personal som är anställd hos en myndighet som inte är beredskapsmyndighet och som inte tas i anspråk inom totalförsvaret i övrigt, får krigsplaceras med stöd av anställningsavtalet vid myndigheten.

text: Förordningen (1995:692)

text: hur myndighetens uppgifter skall prioriteras, om brist på personal eller förhållandena i övrigt framtvingar en begränsning av verksamheten,

text: de åtgärder som skall vidtas om myndighetens verksamhet helt måste avvecklas, däribland åtgärder för bevakning och skydd av tjänstelokaler och utrustning samt för arkivering, undanförsel och förstöring,

text: de uppgifter som i förekommande fall skall föras över till en annan myndighet och tjänstemän som bör beordras att tjänstgöra vid denna myndighet då uppgifterna förs över dit samt

text: de tjänstemän som enligt

text: 44 §

text: skall krigsplaceras vid myndigheten.

text: En myndighet som inte är beredskapsmyndighet skall ha en plan för hur myndighetens verksamhet skall bedrivas under höjd beredskap. I planen skall anges:

text: För planläggningen tillämpas

text: och

text: 22 §§

text: Den plan som avses i

text: 45 §

text: fastställs av myndigheten och meddelas andra myndigheter i den utsträckning som behövs.

text: Åtgärder vid skärpt beredskap

text: Planläggningen vid en myndighet som inte är beredskapsmyndighet skall ses över och sådana förberedelser vidtas som kan ske inom ramen för myndighetens befogenheter och tillgängliga resurser. Särskild uppmärksamhet skall ägnas dels förberedelser för att föra över uppgifter till någon annan myndighet och för att utse en eller flera tjänstemän för tjänstgöring vid denna myndighet, dels krigsplacering vid myndigheten som skall ske enligt

text: 44 §

text: Myndigheten skall vidta slutliga förberedelser för den situationen att myndighetens verksamhet inte kan fortsätta. Därvid skall föreskrifterna i

text: 33 §

text: beaktas.

text: Åtgärder vid högsta beredskap

text: Myndigheten skall vidta åtgärder enligt

text: 48 §

text: Myndigheten skall genomföra planerad överföring av uppgifter till någon annan myndighet och beordra en eller flera tjänstemän att tjänstgöra vid den mottagande myndigheten.

text: Åtgärder vid utrymning

text: Vid utrymning av myndighetens fredstjänstgöringsort skall verksamheten om möjligt fortsätta på annan plats. Fortsätter arbetet på annan plats, skall myndigheten där söka kontakt med länsstyrelsen eller någon annan myndighet som bedriver verksamhet på närbelägen ort.

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Överstyrelsen för civil beredskap får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: 51 §§

text: utom i fråga om Totalförsvarets forskningsinstitut, Fortifikationsverket, Försvarets materielverk, Försvarshögskolan, Försvarets radioanstalt och Kustbevakningen.

text: Förordning (2000:914).

text: Kostnader

text: Kostnader som uppkommer för statliga myndigheter i samband med att åtgärder vid höjd beredskap vidtas skall betalas inom ramen för tillgängliga medel. Åtgärder som är nödvändiga och brådskande får dock vidtas utan att särskild medelsanvisning beslutats. Har beredskapslarm getts, skall de föreskrivna åtgärderna vidtas utan att särskild medelsanvisning beslutats.

text: Bilaga

text: Indelning i funktioner m.m.

cells: Övriga myndigheter med uppgifter inom funktionen

cells: Ordning och säkerhet m.m. (upprätthållande av allmän ordning och säkerhet, brottsbekämpning och brottsutredning, åklagarväsendet, utlänningsfrågor utom flyktingverksamhet)

cells: * Riksåklagaren * Åklagarmyndigheterna * Rättsmedicinalverket * Statens kriminaltekniska laboratorium * Den lokala polisorganisationen * Migrationsverket * Kustbevakningen * Tullverket

cells: * Tullverket * Statens jordbruksverk * Exportkreditnämnden

cells: * Statens räddningsverk * Statens strålskyddsinstitut

cells: * Statens kärnkraftinspektion * Rikspolisstyrelsen * Sjöfartsverket * Luftfartsverket * Kustbevakningen

cells: Socialförsäkring m.m. (administration av socialförsäkringen samt arbetslöshets- och tjänstegrupplivförsäkring)

cells: * Riksförsäkringsverket * De allmänna försäkrings-

cells: kassorna * Statens pensionsverk * Arbetsmarknadsstyrelsen * Premiepensionsmyndigheten

cells: Hälso- och sjukvård m.m. (hälso- och sjukvård, socialtjänst, miljö- och hälsoskydd)

cells: * Statens livsmedelsverk * Naturvårdsverket * Läkemedelsverket * Smittskyddsinstitutet

cells: Transporter (transportsamordning, järnvägstransporter, banhållning, landsvägstransporter, väghållning, flygtransporter, sjötransporter)

cells: * Statens räddningsverk * Statens järnvägar * Banverket * Vägverket * Sjöfartsverket * Luftfartsverket

cells: *Krigsförsäkringsnämnden * Post- och telestyrelsen

cells: * Tullverket * Skattemyndigheterna Kronofogdemyndigheterna

cells: Livsmedelsförsörjning m.m. (försörjning med livsmedel inklusive vatten, regleringsransoneringsåtgärder avseende livsmedel, livsmedelshygien, civil veterinärverksamhet)

cells: * Statens livsmedelsverk * Naturvårdsverket Fiskeriverket

cells: Arbetskraft (arbetskraftsförsörjning, arbetsmarknadsutbildning, arbetarskydd, arbetsmarknadstvister)

cells: * Arbetsmarknadsstyrelsen * Yrkesinspektionen * Arbetsdomstolen Statens förlikningsmannaexpedition * Arbetsgivarverket

cells: * Länsarbetsnämnderna * Arbetarskyddsstyrelsen

cells: * Migrationsverket * Kustbevakningen * Tullverket * Statens räddningsverk

cells: * Lantmäteriverket heterna i länet * Sjöfartsverket * Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut * Sveriges geologiska undersökning

cells: Energiförsörjning (försörjning med bränslen, drivmedel och elkraft)

cells: * Statens energimyndighet * Statens kärnkraftinspektion * Sveriges geologiska undersökning *Elsäkerhetsverket

cells: Försörjning med industrivaror (utom energiförsörjning och livsmedelsförsörjning)

text: Förordning (2000:914).

text: * = myndigheten är beredskapsmyndighet


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 12 §

dcterms:identifier: SFS 1993:243 i lydelse enligt SFS 2025:1524

dcterms:title: Förordning (1993:243) om undanförsel och förstöring

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelse

beteckning: 1 §

text: I denna förordning finns bestämmelser om verkställighet av lagen (

text: ) om undanförsel och förstöring.

type: stycke

type: paragraf

text: Undanförsel

text: Planläggning

beteckning: 2 §

text: Varje beredskapsmyndighet enligt förordningen (

text: ) om statliga myndigheters beredskap ska planera hur egendom som huvudsakligen används inom myndighetens verksamhetsområde ska undanföras.

text: Försvarsmakten ska planlägga undanförseln av materiel till motorreparationstjänsten.

text: Följande myndigheter ska, var och en inom sitt ansvarsområde, planera hur arkivhandlingar, böcker, konstverk och natur- och kulturhistoriska föremål ska undanföras: Riksarkivet, Kungl. biblioteket, Riksantikvarieämbetet, Statens historiska museer, Nationalmuseum, Moderna museet, Statens musikverk, Naturhistoriska riksmuseet, Statens museer för världskultur och Statens museer för maritim-, transport- och försvarshistoria. Myndigheterna ska vid planläggningen samråda med Myndigheten för civilt försvar.

text: Myndigheten för civilt försvar ska samordna planläggningen av undanförsel.

text: Förordning (2025:1524).

beteckning: 3 §

text: Varje länsstyrelse skall planlägga den undanförsel i det egna länet som inte är planlagd enligt

text: 2 §

text: . Länsstyrelsen skall därvid samråda med Försvarsmakten.

text: Förordning (2000:904).

beteckning: 4 §

text: Föreläggande att medverka vid planläggning av och andra förberedelser för undanförsel enligt

text: 11 § lagen (1992:1402)

text: om undanförsel och förstöring meddelas av länsstyrelsen i det län där egendomen finns.

text: Beslut om undanförsel m. m.

beteckning: 5 §

text: Om Sverige är i krig och förbindelsen med regeringen inte alls eller endast med avsevärda svårigheter kan upprätthållas, får länsstyrelsen besluta att egendom som finns inom det egna länet skall undanföras.

text: Beslut om undanförsel skall, om det är möjligt, fattas efter hörande av berörda myndigheter.

text: Länsstyrelsen skall underrätta ägaren eller innehavaren om beslutet.

text: Förordning (2000:904).

text: 6 § Har upphävts genom förordning (2000:904).

text: Om en myndighet har undanfört egendom, skall den ta vård om egendomen på mottagningsorten.

text: Myndigheten skall snarast underätta egendomens ägare eller innehavare om att egendomen undanförts och om var den finns.

text: En länsstyrelse får besluta enligt

text: 6 § lagen (1992:1402)

text: om undanförsel och förstöring att egendom inte får föras till det egna länet eller en del av detta.

text: Beslut skall, om det är möjligt, fattas efter hörande av berörda myndigheter.

text: Förordning (2000:904).

text: Förstöring

text: Planläggning

text: ) om statliga myndigheters beredskap ska planlägga förstöring av egendom som huvudsakligen används inom myndighetens verksamhetsområde. Försvarsmakten ska dock efter hörande av berörda myndigheter planlägga förstöring av fasta installationer som huvudsakligen används för transportområdet.

text: Myndigheten för civilt försvar ska samordna planläggningen utom när det gäller sådan egendom som Försvarsmakten har planläggningsansvaret för.

text: Förordning (2025:1524).

text: Länsstyrelsen skall medverka i planläggning för förstöring av egendom som är belägen inom det egna länet.

text: Förordning (2000:904).

text: Föreläggande att medverka vid planläggning av och andra förberedelser för förstöring enligt

text: 11 § lagen (1992:1402)

text: Beslut om förstöring

text: Beslut om förstöring meddelas i fråga om fasta installationer som huvudsakligen används för transportområdet av Försvarsmakten. Beslut om förstöring i övrigt meddelas av länsstyrelsen inom det egna länet.

text: Beslut om förstöring ska, om det är möjligt, fattas efter hörande av berörda myndigheter. Beslut om förstöring som kan få allvarliga följder för stora delar av landet ska fattas efter hörande av Myndigheten för civilt försvar.

text: Ett beslut om förstöring får inte omfatta läkemedel, medicintekniska produkter eller medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik.

text: Förordning (2025:1524).

text: Den myndighet som beslutar om förstöring skall underrätta länsstyrelsen i det län där egendomen finns om beslutet. Länsstyrelsen skall underrätta egendomens ägare eller innehavare om beslutet.

text: En myndighet som har förstört egendom skall snarast underätta egendomens eller innehavare om detta.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Ersättning

text: Ersättning enligt

text: 12 § lagen (1992:1402)

text: om undanförsel och förstöring beslutas av länsstyrelsen i det län där egendomen finns.

text: Vid prövning av frågor om ersättning enligt

text: och

text: 14 §§

text: lagen (

text: ) om undanförsel och förstöring skall

text: 25 §§

text: förfogande- förordningen (

text: ) tillämpas.

text: Ersättningen betalas ut enligt 26 § förfogandeförordningen.

text: En myndighet som får besluta om undanförsel eller förstöring får överenskomma med den som äger eller innehar egendom att han för de ändamål som sägs i

text: 5 § lagen (1992:1402)

text: om undanförsel och förstöring skall flytta eller förstöra egendom och därvid få samma rätt till ersättning som om åtgärden vidtagits efter beslut om undanförsel eller förstöring.

text: Ytterligare verkställighetsföreskrifter

text: Försvarsmakten får efter hörande av Myndigheten för civilt försvar meddela föreskrifter om planläggning av förstöring av fasta installationer som huvudsakligen används för transportområdet.

text: Myndigheten för civilt försvar får efter hörande av berörda myndigheter meddela föreskrifter om planläggning av undanförsel och av förstöring i andra fall än som sägs i

text: första stycket

text: Förordning (2025:1524).

text: Myndigheten för civilt försvar får efter hörande av Försvarsmakten och övriga berörda myndigheter meddela föreskrifter för verkställigheten av beslut om undanförsel.

text: Förordning (2025:1524).

text: Försvarsmakten får efter hörande av Myndigheten för civilt försvar och övriga berörda myndigheter meddela föreskrifter för verkställigheten av beslut om förstöring av fasta installationer som huvudsakligen används för transportområdet.

text: Myndigheten för civilt försvar får efter hörande av Försvarsmakten och övriga berörda myndigheter meddela föreskrifter för verkställigheten av beslut om förstöring i övrigt.

text: Förordning (2025:1524).

text: Är Sverige i krig eller krigsfara får Försvarsmakten, med hänsyn till vad militära operationer kräver, bestämma om genomförandet av beslutad undanförsel eller förstöring.

text: Förordning (1994:656).


rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4 §§; ny 3 a §

text: De upphävda förordningarna gäller fortfarande i fråga om stöd som har beviljats före utgången av december 2001.

type: overgangsbestammelse

dcterms:identifier: SFS 1993:298 i lydelse enligt SFS 1994:19

dcterms:title: Förordning (1993:298) om arealbidrag till jordbrukare

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Stöd kan enligt denna förordning lämnas som arealbidrag till jordbrukare med mer än två hektar åkermark.

text: Bidrag lämnas för budgetåren 1993/94 och 1994/95.

text: Förordning (1994:19).

text: Arealbidrag lämnas till den som meddelat Statens jordbruksverk att han brukar marken, om inte verket beslutar något annat.

text: Arealbidrag lämnas för den areal som under skördeåret 1993 odlas med vete, råg, korn, havre, rågvete, blandsäd, matärter, foderärter, åkerbönor eller vicker, allt till mognad, matpotatis, potatis till stärkelse och råsprit, sockerbetor, konservärter, frövall eller bruna bönor till den del den odlade arealen inte överstiger den stödareal som beräknas enligt

text: 4 § förordningen (1990:941)

text: om inkomst-, omställnings- och anläggningsstöd till jordbrukare m. m.

text: areal för vilken omställningsstöd eller anläggningsstöd lämnas,

type: punkt

text: areal på vilken det under skördeåret 1993 odlas raps eller rybs till mognad.

text: Förordning (1994:19).

text: Avdrag görs dock för den

beteckning: 3 a §

text: Arealbidrag lämnas för den areal som under skördeåret 1994 odlas med vete, råg, korn, havre, rågvete, blandsäd, raps, rybs, matärter, foderärter, åkerbönor eller vicker, allt till mognad, matpotatis, potatis till stärkelse och råsprit, sockerbetor, konservärter, frövall eller bruna bönor.

text: Bidrag lämnas dock inte för areal för vilken omställnings- eller anläggnings- stöd lämnas.

text: Förordning (1994:19).

ordinal: 3 a

text: Arealbidraget lämnas med ett visst belopp för varje hektar av den enligt

text: och

text: 3 a §§

text: stödberättigade arealen. Beräknat bidragsbelopp som är lägre än 1 000 kr betalas inte ut.

text: Närmare föreskrifter om storleken på bidraget meddelas av Jordbruksverket.

text: Förordning (1994:19).

text: Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av Jordbruksverket. Jordbruksverket får bemyndiga länsstyrelsen att pröva frågor om bidrag.

beteckning: 6 §

text: Som villkor för bidrag gäller att brukaren lämnar sådana uppgifter till Jordbruksverket och länsstyrelsen som är av betydelse för stödgivningen.

text: Mottagaren av bidrag är återbetalningsskyldig för belopp som har betalats ut felaktigt. Om det kan anses oskäligt att återkräva hela beloppet, får detta sättas ned.

text: Om beslutet om bidrag har meddelats på grund av oriktig eller vilseledande uppgift av bidragstagaren, får beslutet omedelbart hävas och lämnat bidrag krävas tillbaka inom tio år från det att beloppet betalades ut.

text: Beslut om bidrag av Jordbruksverket som första instans får omprövas av verket. Begäran om omprövning skall ha kommit in till verket inom fyra veckor från det att brukaren har fått del av beslutet om bidrag.

text: Länsstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos Jordbruksverket. Jordbruksverkets beslut får inte överklagas.

text: Jordbruksverket får meddela ytterligare föreskrifter om bidrag enligt denna förordning.


text: Ett förordnande att vara vigselförrättare som har meddelats före ikraft- trädandet och som inte har upphört att gälla före den tidpunkten gäller som om det hade meddelats med tillämpning av denna lag.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

dcterms:identifier: SFS 1993:305 i lydelse enligt SFS 2014:380

dcterms:title: Lag (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom trossamfund

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Ett trossamfund får ges tillstånd att förrätta vigsel, om samfundets verksamhet är varaktig och samfundet har en sådan organisation att det på goda grunder kan antas att

text: äktenskapsbalkens

text: bestämmelser om vigsel och därmed sammanhängande åtgärder kommer att tillämpas. Något tillstånd ska inte ges om det på goda grunder kan antas att befattningshavare inom samfundet kommer att genomföra ceremonier som ger upphov till sådana äktenskapsliknande förbindelser som avses i

text: 4 kap. 4 c § andra stycket brottsbalken

text: i fall där någon av parterna är under 18 år eller inte samtycker till att ingå förbindelsen.

text: Om tillstånd har getts, får vigsel inom samfundet förrättas av den som har förordnats enligt

text: 2 §

text: att vara vigselförrättare.

text: Frågor om tillstånd enligt

text: första stycket

text: prövas av Kammarkollegiet efter ansökan av samfundet. Ett tillstånd gäller tills vidare.

text: Lag (2014:380).

text: Kammarkollegiet får, efter ansökan av ett trossamfund som har fått tillstånd att förrätta vigsel, förordna en präst eller någon annan befattningshavare inom samfundet att vara vigselförrättare.

text: Innan en person förordnas till vigselförrättare ska Kammarkollegiet pröva att han eller hon har de kunskaper som behövs för uppdraget. Kammarkollegiet får uppdra åt trossamfundet att utföra denna prövning. Något förordnande ska inte ges om det på goda grunder kan antas att personen kommer att genomföra ceremonier som ger upphov till sådana äktenskapsliknande förbindelser som avses i

text: 4 kap. 4 c § andra stycket brottsbalken

text: Ett förordnande att vara vigselförrättare gäller tills vidare, om det inte har begränsats att gälla till en angiven dag.

text: Lag (2014:380).

text: Om Kammarkollegiet finner att ett trossamfund som fått tillstånd att förrätta vigsel inte längre uppfyller kraven enligt

text: 1 §

text: , skall Kammarkollegiet återkalla tillståndet.

text: Uppfyller en vigselförrättare inte längre kraven enligt

text: 2 § andra stycket

text: eller missköter vigselförrättaren sin uppgift, skall Kammarkollegiet återkalla förordnandet att vara vigselförrättare. I samband med en sådan återkallelse skall Kammarkollegiet utreda om det finns grund för att enligt

text: första stycket

text: återkalla samfundets tillstånd att förrätta vigsel.

text: Ett förordnande att vara vigselförrättare skall återkallas av Kammarkollegiet, om samfundet begär det.

text: Om en vigselförrättare avlider, skall samfundet snarast anmäla detta till Kammarkollegiet.

text: Lag (2004:145).

text: Ett trossamfund som har fått tillstånd att förrätta vigsel skall hålla Kammarkollegiet underrättat om vem som är behörig att företräda samfundet samt om samfundets postadress.

text: Den som har förordnats till vigselförrättare skall hålla Kammarkollegiet underrättat om sin postadress.

text: Beslut av Kammarkollegiet enligt denna lag får inte överklagas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 1993, då förordningen (

text: ) om stöd genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete skall upphöra att gälla.

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om stöd som har beslutats enligt den förordningen.

text: Uppgifter som enligt den upphävda förordningen åligger Fonden för industriellt utvecklingsarbete fullgörs av Industri- och nyföretagarfonden.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 3, 21 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Äldre bestämmelser skall dock fortfarande tillämpas i fråga om nyföretagarlån som har beviljats före ikraftträdandet.

text: Uppgifter i fråga om nyföretagarlån som enligt äldre bestämmelser åligger Industri- och nyföretagarfonden fullgörs av sådana regionala utvecklingsbolag som avses i lagen (

text: ) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag.

rpubl:andrar: upph. 21-29 §§, rubr. närmast före 21 §; ändr. författningsrubr., 1, 2, 30, 31 §§

rpubl:andrar: ändr. 14 §

dcterms:title: Förordning (1993:31) om finansiering genom stiftelsen Industrifonden

rdfs:label: Närings- och handelsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: För att främja den industriella tillväxten i Sverige får stiftelsen Industrifonden delta i finansieringen av företag enligt denna förordning.

text: Finansiering får ske i form av villkorslån, utvecklingskapital, kreditgaranti eller projektgaranti till små och medelstora företag för utveckling av nya produkter, processer och system samt för marknadssatsningar.

text: Om det finns synnerliga skäl får villkorslån, utvecklingskapital, kreditgaranti eller projektgaranti lämnas även till stora företag för utveckling av nya produkter, processer och system samt för marknadssatsningar.

text: Förordning (1995:760).

text: Finansiering får endast avse utvecklingsprojekt som bedöms kunna ge företagsekonomisk lönsamhet.

text: Förordning (1995:760).

text: på den allmänna kapitalmarknaden under normala marknadsmässiga villkor, eller

text: med stöd enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet.

text: Fonden får inte delta i finansieringen i den mån annan statlig finansiering används för samma ändamål eller i den mån finansieringen bedöms kunna ske

text: Fonden får dock lämna finansiering, om stöd enligt förordningen (

text: ) om regionalpolitiskt företagsstöd, stöd enligt förordningen (

text: ) om glesbygdsstöd eller bidrag enligt förordningen (

text: ) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet har lämnats eller bedöms kunna lämnas för samma ändamål.

text: Förordning (1993:192).

text: Fonden får inte delta i finansieringen av ett projekt med större belopp än som behövs för att syftet med finansieringen skall nås.

text: Särskilda bestämmelser om villkorslån

text: Villkorslån får inte lämnas med större belopp än som motsvarar 50 procent av den beräknade kostnaden för det projekt som lånet avser. Om det finns synnerliga skäl får dock lån lämnas med belopp, som motsvarar mer än 50 procent av den beräknade kostnaden.

text: Lånetid och återbetalningsvillkor skall bestämmas med hänsyn till projektets risk och beräknade ekonomiska utfall.

text: I den mån inte återbetalningen regleras enligt

text: 8 §

text: skall på ett lån utgå marknadsmässig ränta från dagen för utbetalningen. Anstånd med räntebetalningen får lämnas, varvid upplupen ränta läggs till lånebeloppet.

text: Om det bedöms lämpligt, får återbetalningen av ett lån helt eller delvis ersättas med royalty eller annan löpande avgift.

text: Ett lån skall i övrigt förenas med de villkor som behövs. Säkerhet behöver dock inte ställas.

text: Återbetalningsskyldigheten får helt eller delvis efterges, om förutsättningar uppenbarligen saknas att utnyttja projektets resultat lönsamt.

text: Särskilda bestämmelser om utvecklingskapital

text: Utvecklingskapital får inte lämnas med större belopp än som motsvarar 50 procent av den beräknade kostnaden för det projekt som utvecklingskapitalet avser. Om det finns synnerliga skäl får dock utvecklingskapital lämnas med belopp, som motsvarar mer än 50 procent av den beräknade kostnaden.

text: Utvecklingskapital lämnas med förbehåll att mottagaren förbinder sig att utge ersättning till fonden i form av ett engångsbelopp eller i form av royalty eller annan löpande avgift. Villkoren för sådan ersättning skall bestämmas med hänsyn till projektets risk och beräknade ekonomiska utfall.

text: Mottagaren kan befrias från sin ersättningsskyldighet, om förutsättningar uppenbarligen saknas för att utnyttja projektets resultat lönsamt.

text: Ett beslut om att lämna utvecklingskapital skall i övrigt förenas med de villkor som behövs. Säkerhet behöver dock inte ställas.

text: Särskilda bestämmelser om kreditgaranti

text: Kreditgaranti får lämnas för lån hos bankaktiebolag, sparbank, medlemsbank eller annan långivare som fonden godkänner.

text: Förordning (1995:1608).

text: Kreditgaranti får inte lämnas för större belopp än som motsvarar 70 procent av den beräknade kostnaden för det projekt som garantin avser.

text: Kreditgarantin får inte omfatta mer än 80 procent av det vid varje tidpunkt utestående lånebeloppet.

text: I fråga om kreditgaranti skall fonden svara gentemot långivaren som för egen skuld.

text: Till täckning av fondens kostnader för garantigivningen och dess förluster på grund av infriade garantiåtaganden skall den kreditinrättning som beviljar lånet eller låntagaren betala en årlig avgift till fonden. Avgiften, som skall utgöra lägst en procent av utestående belopp, fastställs av fonden.

text: Som villkor för kreditgaranti från fonden skall gälla att den kredit- inrättning som beviljar lånet beaktar fondens intresse som garantigivare och inhämtar anvisningar från fonden, när frågor av betydelse för fondens betal- ningsansvar på grund av garantiåtagandet uppkommer.

text: Beslut om kreditgaranti får ändras eller upphävas om kreditinrättningen inte följer föreskrifterna i

text: 16 § andra stycket

text: eller

text: 17 §

text: Särskilda bestämmelser om projektgaranti

text: Fonden får utfästa sig att, om det vid en senare tidpunkt visar sig att det uppenbarligen inte går att utnyttja ett projekts resultat lönsamt, täcka kostnaderna för projektet (

kind: term

text: projektgaranti

text: En garanti skall förenas med de villkor som behövs.

text: Den som får garantin skall erlägga en avgift till fonden. Avgiften skall bestämmas med hänsyn till projektets risk och beräknade ekonomiska utfall samt de villkor som gäller för garantin.

text: 21 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: 22 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: 23 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: 24 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: 25 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: 26 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: I samband med att fonden beviljar ett nyföretagarlån får fonden avtala med låntagaren att denne, om han betalar tillbaka lånet i snabbare takt än den fastställda amorteringsplanen, skall utge viss ersättning för de uteblivna ränteintäkterna för fonden.

text: 27 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: 28 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: 29 § har upphävts genom förordning (1995:760).

text: Uppsägning och återkrav

text: mottagaren genom en oriktig eller vilseledande uppgift har föranlett att finansieringen har lämnats,

text: mottagaren inte fullgör sina förpliktelser enligt de föreskrifter och villkor som gäller för finansieringen, eller

text: sådana förhållanden inträffat att mottagaren, med hänsyn till syftet med finansieringen, uppenbarligen inte längre bör få behålla den lämnade finansieringen.

text: Förordning (1995:760).

text: Ett villkorslån kan sägas upp till omedelbar betalning, utvecklingskapital omedelbart krävas åter och en projektgaranti återtas, om

text: Förfarandet m. m.

text: det företag som ansökningen avser, dess verksamhet och ekonomiska ställning,

text: ändamålet med finansieringen och de skäl i övrigt som åberopas för ansökningen,

text: huruvida statligt stöd eller statlig finansiering i annan form har sökts eller beviljats för det utvecklingsprojekt som ansökningen avser.

text: En ansökan om finansiering skall vara skriftlig och innehålla uppgift om

text: Sökanden skall i övrigt förebringa den utredning som fonden anser behövas.

text: Förordning (1995:760).

text: Fonden skall följa verksamheten hos de företag som har beviljats finansiering och därvid utöva tillsyn över att finansieringsvillkoren iakttas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juni 1993. Den skall dock tillämpas för tiden från och med den 1 maj 1993 utom vad avser

text: 12 §

text: som tillämpas för tiden från och med den 1 januari 1995.

text: Förordning (1994:576).

text: Denna förordning träder i kraft den 16 augusti 1993. Den skall dock tillämpas för tiden från och med den 1 maj 1993.

rpubl:andrar: ändr. bil. 2

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994. Tullrestitution får dock medges från och med den 1 januari 1994.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 12 §

text: Denna förordning träder i kraft den 15 juli 1994 men skall tillämpas från och med den 1 mars 1994.

rpubl:andrar: ändr. 13 §

text: Denna förordning träder i kraft samtidigt med lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om varor som anmälts eller borde ha anmälts till förtullning innan denna förordning trätt i kraft samt i fråga om kontroll av ursprungsintyg som utfärdats före dagen för Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Tillstånd varigenom någon har blivit "godkänd exportör" inom ramen för avtal om frihandel med annat land gäller fortfarande, dock längst ett år efter dagen för anslutningen. Närmare villkor för den fortsatta giltigheten finns i bilaga VI till fördraget den 24 juni 1994 om Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till Europeiska unionen, se lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen och tillkännagivandet (

text: ) av fördrag och andra instrument med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Förekommer det i en lag eller i en annan författning hänvisning till en författning som upphävts genom denna förordning skall hänvisningen i stället gälla EG: s bestämmelser eller svenska tullförfattningar.

dcterms:title: Förordning (1993:312) om frihandel i varuutbytet mellan EFTA-länderna och Rumänien

rdfs:comment: Bilagorna ej med här

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: Tillämpningsområde

text: Denna förordning gäller tullförmåner vid handeln med varor som omfattas av avtalet mellan Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Österrike och Sverige (EFTA-länder) å ena sidan och Rumänien å den andra samt avtalet mellan Sverige och Rumänien om handeln med jordbruksprodukter.

text: Tullfrihet eller tullnedsättning enligt avtalet mellan EFTA-länderna och Rumänien gäller för varor som vid införsel till Sverige har sitt ursprung i ett EFTA-land eller i Rumänien. En vara anses ha detta ursprung om den uppfyller villkoren i protokoll B till avtalet, bilaga 1 (

text: ursprungsvara

text: Tullfrihet och tullnedsättning

text: varor som är hänförliga till 25--

text: 97 kap.

text: tulltaxelagen (1987:1068)

text: , dock med undantag för varor som är upptagna i bilaga 2,

text: bearbetade jordbruksvaror som är upptagna i bilaga 3, och

text: fisk och andra marina produkter som är upptagna i bilaga 4.

text: Tullfrihet gäller för

text: För varor som är upptagna under avsnitt B i bilaga 2 och som har sitt ursprung antingen i ett EFTA-land enligt artikel 24.2 i bilaga 1 eller i Rumänien skall tull betalas med följande procentsats av tullen enligt

text: tulltaxelagen (1987:1068)

text: från och med den 1 maj 1993 med 80 %

text: från och med den 1 januari 1994 med 60 %

text: från och med den 1 januari 1995 med 40 %

text: från och med den 1 januari 1996 med 20 % och

text: från och med den 1 januari 1997 med 10 %.

text: Från och med den 1 januari 1998 gäller tullfrihet.

text: För varor som är upptagna under avsnitt C i bilaga 2 och som har sitt ursprung antingen i ett EFTA-land enligt artikel 24.2 i bilaga 1 eller i Rumänien skall tull betalas med följande andel av tullen enligt

text: tulltaxelagen (1987:1068)

text: från och med den 1 maj 1993 med 5/7

text: från och med den 1 januari 1995 med 4/7

text: från och med den 1 januari 1996 med 3/7

text: från och med den 1 januari 1997 med 2/7 och

text: från och med den 1 januari 1998 med 1/7.

text: Från och med den 1 januari 1999 gäller tullfrihet.

text: Tullfrihet eller tullnedsättning med eller utan kvantitetsbegränsningar enligt avtalet mellan Sverige och Rumänien gäller för varor som är upptagna i bilaga 5 och som vid införsel till Sverige har sitt ursprung i Rumänien. En vara anses ha ett sådant ursprung om den uppfyller villkoren i den bilagan (

text: ursprungsvara

text: Jordbruksverket får meddela beslut om fördelning av tullfria kvantiteter för varor enligt tulltaxenr 20.03 A. i bilaga 5.

text: Ursprungsintyg m.m.

text: En varas ursprung skall vid införsel till Sverige styrkas med ett intyg (varucertifikat EUR.1), som är utfärdat i exportlandet och upprättat enligt vad som anges i bilaga 1.

text: Varans ursprung får även styrkas med en exportörsdeklaration som är upp- rättad enligt vad som anges i artiklarna 8, 13 och 14 i bilaga 1. När exportörsdeklarationen är upprättad enligt vad som anges i artikel 8.1 c, får ursprungsvarornas värde inte överstiga 39 000 kronor eller, om varorna är fakturerade i något annat EFTA-lands valuta eller i rumänsk valuta, det belopp som har anmälts av landet i fråga.

text: Ursprungsintyg (varucertifikat EUR.1 eller exportörsdeklaration) behöver inte visas upp för varor som utan handelssyfte förs in från en enskild person och är adresserade till en enskild person, om varornas sammanlagda värde inte överstiger 3 000 kronor eller om de ingår i en resandes personliga bagage och deras sammanlagda värde inte överstiger 8 000 kronor.

text: En svensk tullmyndighet får efter ansökan av exportören utfärda varu- certifikat EUR.1 för varor som skall exporteras till Rumänien och EFTA-länder. Varucertifikatet skall vara upprättat enligt vad som anges i bilaga 1.

text: Tullmyndigheten kan tillämpa en förenklad procedur enligt vad som anges i artikel 13 i bilaga 1.

text: Intyg om en varas ursprung får även upprättas av exportören enligt vad som anges i artiklarna 8, 13 och 14 i bilaga 1 (

text: exportörsdeklaration

text: En tullmyndighet får medge att en exportörsdeklaration enligt artikel 13 i bilaga 1 inte behöver vara underskriven, när fakturor som i övrigt uppfyller bestämmelserna i artikeln framställs eller överförs till importlandet genom telekommunikation eller med elektronisk databehandlingsmetod.

text: inte överstiga det belopp som anmälts av landet i fråga, om varorna fakturerats i ett EFTA-lands valuta eller i rumänsk valuta, eller

text: inte överstiga det belopp som anmälts av importlandet, om varorna fakturerats i ett annat lands valuta.

text: När en exportörsdeklaration är upprättad enligt vad som anges i artikel 8.1 c i bilaga 1, får ursprungsvarornas värde

text: En svensk tullmyndighet får på förfrågan lämna ett skriftligt besked om ursprungsintyg kan utfärdas för en vara. Ett sådant besked är dock inte bindande.

text: Vid kontroll av uppgifter som lämnas i en ansökan om varucertifikat EUR.1 eller exportörsdeklaration skall

text: och

text: 97 §§

text: tullagen (1987:1065)

text: tillämpas.

text: Generaltullstyrelsen får skaffa kompletterande uppgifter om en vara från utländska tullmyndigheter.

text: Tullrestitution

text: om den är av det slag som omfattas av avtalet om handeln mellan EFTA-länderna och Rumänien,

text: om den har sitt ursprung i ett annat land än ett EFTA-land eller Rumänien enligt avtalet, och

text: om den har använts som material vid tillverkning av en vara för vilken ett ursprungsintyg utfärdats eller upprättats för införsel i ett EFTA-land eller i Rumänien.

text: En vara får inte ges tullrestitution eller likvärdiga förmåner,

text: Med tullrestitution eller en därmed likvärdig förmån avses i denna förordning sådan återbetalning av tull eller befrielse från tull som kan medges endast på grund av utförsel.

text: Förfarande

text: Anspråk på tullfrihet eller tullnedsättning enligt denna förordning för en vara som anmäls till förtullning skall framställas senast när en tulldeklaration skall ges in för varan eller, om det inte finns någon deklarationsplikt, när varan anmäls till förtullning.

text: Ursprungsintyg skall ges in senast 15 dagar från den dag då varan anmäldes till förtullning. Vid elektroniskt uppgiftslämnande enligt

text: 11 a § tullagen (1987:1065)

text: får tullmyndigheten medge att den tullskyldige endast behöver visa upp intyget på begäran av myndigheten. Om det finns ett sådant medgivande skall den tullskyldige förfoga över intyget senast när intyget annars skulle ha getts in.

text: Om Posten Aktiebolag är tullskyldigt för en vara som har kommit in med post får dock anspråk på tullfrihet eller tullnedsättning framställas och ursprungsintyg ges in senast 30 dagar efter den dag då tulltaxeringsbeslutet meddelades.

text: Om anspråk framställs eller intyg ges in senare än vad som anges i första, andra eller

text: tredje stycket

text: , får återbetalning av eller befrielse från tull medges endast till den del av tullbeloppet som överstiger 300 kronor. En tullmyndighet kan i det enskilda fallet medge undantag från detta krav om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1994:1145).

text: Överklagande

text: Beslut som någon annan tullmyndighet än Generaltullstyrelsen meddelar enligt denna förordning eller föreskrifter som har meddelats med stöd av förordningen får överklagas hos Generaltullstyrelsen. Generaltullstyrelsens beslut får överklagas hos kammarrätten.

text: Jordbruksverkets beslut som avses i

text: 6 § andra stycket

text: får inte överklagas.

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Jordbruksverket får meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av

text: 6 § andra stycket

text: Generaltullstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1993:318) om utländska besök vid försvarsmakten

text: Myndigheter inom försvarsmakten skall skaffa Försvarsdepartementets till- stånd innan de anordnar besök av en utlänning vid en militärområdesstab, en fördelningsstab, Kustflottan, 1. attackeskadern och ledningscentraler eller vid förband eller enheter under pågående beredskapsuppdrag eller krigsförbandsut- bildning. Tillstånd krävs också om utlänningen skall tjänstgöra i en befattning vid en svensk militär enhet.

text: Myndigheter inom försvarsmakten skall dessutom alltid skaffa Försvarsdeparte- mentets tillstånd innan de anordnar besök av en utlänning som har en befattning som motsvarar överbefälhavare, försvarsstabschef, försvarsgrenschef, militär- områdesbefälhavare eller myndighetschef.

text: Om en myndighet inom försvarsmakten skall anordna besök av en utlänning i något annat fall än som sägs i

text: 1 §

text: , skall myndigheten före besöket skaffa Överbefälhavarens tillstånd.

text: Överbefälhavaren skall den 1 januari, den 1 april, den 1 juli och den 1 oktober varje år till Försvarsdepartementet rapportera vilka tillstånd som meddelats enligt

text: 2 §

text: Undantag

text: förbereda, delta i eller följa upp verksamhet inom ramen för överenskommel- ser mellan Sverige och andra stater om samarbete inom försvarets område,

text: förbereda, delta i eller följa upp en affärsförhandling,

text: genom förevisning eller föredragning tillfälligt under en del av en dag få information om myndighetens verksamhet, organisation eller materiel,

text: utföra installation, reparation eller ett liknande arbete,

text: delta i, träna inför eller vara funktionär vid en idrottstävling eller annan sportverksamhet som anordnas av en myndighet eller på dess område,

text: göra en anmälan eller en uppvaktning eller på något annat sätt medverka i protokollära sammanhang, eller

text: delta i ett samkväm eller en annan liknande verksamhet.

text: Tillstånd enligt

text: och

text: 2 §§

text: behövs inte om besöket är föranlett av att utlänningen skall

text: Som anordnande av besök enligt denna förordning skall inte anses när myndigheten bereder en utlänning tillträde till lokaler, anläggningar, fartyg eller områden som vid tillfället är tillgängliga för allmänheten eller som utlänningen måste komma till för att där kunna få framställa en begäran om att få ta del av allmänna handlingar.

text: Bemyndigande

text: Överbefälhavaren får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993. Försäkring enligt lagen behövs dock inte för byggnadsarbete för vilket ansökan om bygglov enligt plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: ingivits till sådan nämnd som avses i

text: 12 §

text: före den 1 oktober 1993.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om byggnadsgaranti.

rpubl:andrar: ändr. 1, 12 §§

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best. till 1994:850

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005. Äldre föreskrifter tillämpas om en bygganmälan har gjorts dessförinnan.

rpubl:andrar: upph. rubr. närmast före 12 §; nuvarande 12 § betecknas 22 §; ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 6, 7, 10, 11 §§, den nya 22 §; nya 1 a, 1 b, 1 c, 6 a, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23 §§, rubr. närmast före 1, 12, 16, 17, 21, 22, 23 §§; omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 2 maj 2011.

text: Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet och för mål och ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant mål eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort.

rpubl:andrar: ändr. 6 a §

dcterms:identifier: SFS 1993:320 i lydelse enligt SFS 2010:1254

dcterms:title: Lag (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m.

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Byggfelsförsäkring

text: Tillämpningsområdet m.m.

text: En byggfelsförsäkring ska finnas vid en nybyggnad eller ombyggnad som avses i

text: 1 kap. 4 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: , om byggnaden helt eller till övervägande del är avsedd att användas som bostad för permanent bruk.

text: Lag (2010:914).

beteckning: 1 a §

text: vid en nybyggnad, och

text: vid en tillbyggnad eller åtgärd som är anmälningspliktig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 16 kap. 8 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: , om det finns behov av en sådan försäkring.

text: I fråga om en- eller tvåbostadshus (

text: småhus

text: ) gäller i stället för det som sägs i

text: 1 §

text: att en byggfelsförsäkring ska finnas

text: Trots

text: första stycket

text: behöver en byggfelsförsäkring inte finnas för åtgärder som enligt

text: 9 kap. 4 § plan- och bygglagen

text: inte kräver bygglov eller åtgärder som utförs av byggherren i egenskap av konsument av huset.

text: Lag (2010:914).

ordinal: 1 a

beteckning: 1 b §

text: Den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet (

text: byggnadsnämnden

text: ) prövar behovet av en försäkring enligt

text: 1 a § första stycket 2.

text: Om ett småhus inte skall användas för permanent bruk, får nämnden trots bestämmelsen i

text: 1 a § första stycket 1

text: besluta att någon byggfelsförsäkring inte behövs.

text: Vid behovsprövningen skall byggnadsnämnden särskilt beakta de beräknade kostnaderna för åtgärden och försäkringen samt risken för allvarliga fel och skador.

text: Lag (2004:552).

ordinal: 1 b

beteckning: 1 c §

text: Den som för egen räkning utför eller låter utföra ett byggnadsarbete (

text: byggherren

text: ) skall se till att det finns en byggfelsförsäkring, om det krävs en sådan enligt denna lag.

text: Lag (2004:552).

ordinal: 1 c

text: Vad en byggfelsförsäkring skall omfatta

text: skälig kostnad för att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, i material som använts i byggnadsarbetet eller i utförandet av arbetet, och

text: skälig kostnad för att avhjälpa skador på byggnaden som orsakats av felet.

text: En byggfelsförsäkring skall omfatta

text: Försäkringen behöver dock inte omfatta fel eller skador som måste antas sakna betydelse för byggnaden eller för dem som bor eller vistas i byggnaden. Den behöver inte heller omfatta skador som normalt täcks av andra försäkringar, exempelvis fastighetsförsäkring, maskinförsäkring eller villaförsäkring.

text: Med fel skall enligt försäkringen avses avvikelse från fackmässigt godtagbar standard vid den tid då arbetet utfördes.

text: Lag (2004:552).

text: En byggfelsförsäkring skall omfatta fel eller skador som visar sig efter det att byggnadsarbetet godkändes vid en av försäkringsgivaren angiven besiktning och som anmäls inom tio år efter ett sådant godkännande. I fråga om småhus skall, om en sådan besiktning inte har gjorts, försäkringen omfatta fel eller skador som visar sig efter det att byggnadsarbetet godkändes vid en slutbesiktning enligt

text: 53 § konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: eller efter det att byggnadsarbetet annars avslutades och som anmäls inom tio år därefter.

text: En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att den gäller även om byggnaden övergår till ny ägare.

text: Lag (2004:552).

text: Villkor om inskränkningar i försäkringshavarens rätt till ersättning

text: En byggfelsförsäkring får, utöver vad som följer av

text: 7 §§

text: , inte innehålla villkor som inskränker försäkringshavarens rätt till ersättning för fel och skador som skall omfattas av försäkringen enligt

text: och

text: 3 §§

text: En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor som säkerställer att ersättning för kostnad enligt

text: 2 §

text: används för att avhjälpa felet eller skadan på ett tillfredsställande sätt.

text: kostnader för fel som har vållats av den som är byggnadens ägare eller av hans eller hennes anställda ersätts endast om felet har vållats även av någon annan eller om det annars finns särskilda skäl för det,

text: kostnader för fel eller skador som omfattas av en lämnad garanti eller av felansvar enligt

text: 59 § konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: ersätts endast om det visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande eller, i fråga om småhus, om det visas antingen att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande eller att åtagandet inte fullgörs eller kan väntas bli fullgjort inom skälig tid.

text: En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att

text: Villkor som anges i

text: första stycket 1

text: får, beträffande småhus, även avse fel som har vållats av en tidigare ägare till huset eller av hans eller hennes anställda.

text: Lag (2004:552).

beteckning: 6 a §

text: En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att ägaren ska svara för en viss självrisk.

text: I fråga om småhus får självrisken för en byggfelsförsäkring uppgå till högst ett halvt prisbasbelopp enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: för varje fel eller skada. Den sammanlagda självrisken för flera fel eller skador får inte överstiga ett och ett halvt prisbasbelopp. I försäkringsvillkoren får dock föreskrivas att fel eller skador som kostar mindre än 0,2 prisbasbelopp att åtgärda inte ersätts.

text: Lag (2010:1254).

ordinal: 6 a

text: En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att försäkringsgivarens ansvar för fel och skador är begränsat till ett visst belopp per byggnad (

text: försäkringsbelopp

text: ) och till ett visst belopp för samtliga av försäkringsgivaren under ett kalenderår utfärdade byggfelsförsäkringar (

text: gemensamt försäkringsbelopp

text: I fråga om småhus får försäkringsbeloppet per byggnad inte sättas lägre än kostnaderna för de åtgärder som har föranlett att försäkringen tecknades och som omfattas av försäkringen. Vid bestämmandet av försäkringsbeloppet skall penningvärdets förändring beaktas.

text: Lag (2004:552).

text: Villkor om försäkringsgivarens övertagande av rätt till ersättning

text: en försäkringsgivare, som betalat ut ersättning på grund av försäkringen, övertar den rätt till ersättning som ägaren kan ha mot den som på grund av avtal eller eget vållande eller på annan grund är ersättningsskyldig med anledning av felet eller skadan och som inte ägaren själv tar i anspråk,

text: byggnadens ägare inte får till nackdel för försäkringsgivaren genom avtal avsäga sig den rätt till ersättning som tillkommer honom enligt avtal eller allmänna skadeståndsrättsliga bestämmelser.

text: En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att

text: Förbud mot ändring av försäkringsvillkor

text: Försäkringsgivaren och försäkringshavaren får, efter det att försäkringen tecknats, inte träffa avtal som medför att försäkringsvillkoren inte längre uppfyller kraven på en byggfelsförsäkrings innehåll enligt denna lag.

text: Rätt att teckna försäkring

text: En försäkringsgivare får inte vägra den som är skyldig att ha en byggfelsförsäkring att teckna en sådan försäkring, om försäkringsgivaren marknadsför byggfelsförsäkringar. Försäkring får dock vägras om det med hänsyn till skaderisken eller någon annan särskild orsak finns skäl till detta.

text: Lag (2004:552).

text: Om en försäkringsgivare i strid mot

text: 10 §

text: har vägrat att meddela en byggfelsförsäkring, skall allmän domstol på yrkande av den som har begärt att få teckna en sådan försäkring förklara att denne har rätt att teckna försäkringen.

text: Lag (2004:552).

text: Färdigställandeskydd

text: Tillämpningsområdet m.m.

text: Om en näringsidkare har åtagit sig att för en konsuments räkning utföra arbeten som avser ett småhus, skall det i den omfattning som anges i

text: och

text: 14 §§

text: finnas ett färdigställandeskydd, som består av en försäkring eller en bankgaranti.

text: Lag (2004:552).

text: vid en nybyggnad, och

text: , om det finns behov av ett sådant skydd.

text: Ett färdigställandeskydd ska finnas i fråga om småhus

text: Ett färdigställandeskydd behövs dock inte, om åtgärden enligt

text: 9 kap. 4 § plan- och bygglagen

text: inte kräver bygglov.

text: Lag (2010:914).

text: Byggnadsnämnden prövar behovet av ett färdigställandeskydd enligt

text: 13 § första stycket 2.

text: 13 § första stycket 1

text: besluta att något färdigställandeskydd inte behövs.

text: Vid behovsprövningen skall byggnadsnämnden särskilt beakta de beräknade kostnaderna för näringsidkarens åtaganden och kostnaderna för färdigställandeskyddet.

text: Lag (2004:552).

text: Byggherren skall se till att det finns ett färdigställandeskydd, om det krävs ett sådant enligt denna lag.

text: Lag (2004:552).

text: Vad färdigställandeskyddet skall omfatta

text: extra kostnader för att slutföra arbetena,

text: kostnader för att avhjälpa fel som en besiktningsman har anmärkt på vid en slutbesiktning enligt

text: 53 § konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: , och

text: kostnader för att avhjälpa skador på byggnaden som har orsakats av fel som avses i 2.

text: Ett färdigställandeskydd skall omfatta skälig ersättning för

text: Färdigställandeskyddet skall, till den del den avser ersättning för kostnader enligt

text: första stycket 1

text: , få tas i anspråk om näringsidkaren hamnar i sådant dröjsmål som ger konsumenten rätt att häva avtalet enligt

text: 29 § konsumenttjänstlagen

text: . Till den del färdigställandeskyddet avser ersättning enligt

text: första stycket 2

text: eller

text: skall den få tas i anspråk om näringsidkaren har gått i konkurs eller av annan anledning inte kan fullgöra sitt åtagande.

text: Lag (2004:552).

text: Villkor om inskränkningar i konsumentens rätt till ersättning m.m.

text: Ett avtal om färdigställandeskydd får, utöver vad som följer av

text: och

text: 19 §§

text: , inte innehålla villkor som inskränker konsumentens rätt att ta färdigställandeskyddet i anspråk. Avtalet får inte heller innehålla villkor om att konsumenten skall svara för en viss självrisk.

text: Lag (2004:552).

text: Ett avtal om färdigställandeskydd skall innehålla villkor som säkerställer att belopp som tas i anspråk används för att täcka sådana kostnader som avses i

text: 16 § första stycket

text: Lag (2004:552).

text: Ett färdigställandeskydd får begränsas till ett visst belopp. Det skall dock alltid motsvara minst tio procent av det avtalade priset för den åtgärd som omfattas av skyddet.

text: Lag (2004:552).

text: Om ett avtal om färdigställandeskydd innehåller ett villkor som innebär att en begäran om att ta skyddet i anspråk måste framställas inom viss tid, får villkoret inte begränsa konsumentens rätt att framställa en sådan begäran mer än vad som framgår av

text: andra stycket

text: När det gäller ersättning enligt

text: 16 § första stycket 1

text: , får ett villkor som avses i

text: första stycket

text: innebära att begäran skall göras utan oskäligt dröjsmål efter det att konsumentens rätt att häva avtalet med näringsidkaren har uppkommit. När det gäller ersättning enligt

text: 16 § första stycket 2

text: och 3, får villkoret innebära att begäran skall göras inom ett år från den dag då entreprenaden godkändes vid en slutbesiktning enligt

text: 53 § konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: Lag (2004:552).

text: Villkor om regressrätt m.m.

text: Vad som sägs i

text: och

text: 9 §§

text: gäller också ett avtal om färdigställandeskydd. Med försäkringsgivare jämställs då den som svarar för färdigställandeskyddet och med försäkringshavare jämställs konsumenten.

text: Lag (2004:552).

text: Gemensamma bestämmelser

text: Villkor för byggstart

text: Att byggnadsarbetet inte får påbörjas förrän ett bevis om byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd har företetts för den eller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet, framgår av

text: 10 kap. 23 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: Lag (2010:914).

text: Överklagande

text: Byggnadsnämndens beslut enligt denna lag får överklagas hos länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsens beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2004:552).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1993 och skall tillämpas från och med den dag Sametinget först samlas.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3, 9 §§; ny 8 a §

rpubl:andrar: ändr. 8 a §

rpubl:andrar: ny 10 §

rpubl:andrar: upph. 10 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för att avsluta programperioden 1995-1999.

rpubl:andrar: ändr. 1, 8 a §§

rpubl:andrar: upph. 9 §, rubr. närmast före 9 §; ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2007. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för frågor om stöd från EG:s strukturfonder som avser programperioden 2000-2006.

rpubl:andrar: upph. 8 a §; ändr. 1, 3 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1993:327 i lydelse enligt SFS 2007:13

dcterms:title: Förordning (1993:327) med instruktion för Sametinget

rdfs:comment: Rättelseblad 2007:13 har iakttagits.

text: Uppgifter

text: Sametinget är central förvaltningsmyndighet inom rennäringens område.

text: Sametinget har de uppgifter som framgår av

text: 2 kap.

text: 1 a

text: och

text: 5 §§

text: sametingslagen (1992:1433)

text: följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om utvecklingen inom rennäringen, samt

text: bistå regeringen och medverka i det internationella arbetet med rennäringsfrågor.

text: Sametinget skall

text: Sametingets styrelse har de uppgifter som framgår av

text: 2 kap. 4 § sametingslagen

text: Sametinget får meddela föreskrifter om omfattningen av partistöd och formerna för stödet.

text: Förordning (2007:13).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Följande föreskrifter i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Sametinget:

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: om ärendenas handläggning,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter m.m., och

text: 31 §

text: om myndighetens beslut.

text: Förordning (2000:116).

text: Sametingets styrelse har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 11 §

text: 13 § 1

text: samt

text: och

text: 30 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Kanslichefen har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 10 §§

text: verksförordningen

text: Förordning (2007:13).

text: Organisation

text: Sametinget skall ha ett kansli som leds av en chef.

text: Ärendenas handläggning

text: När ärenden av större vikt handläggs i Sametinget eller styrelsen skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Sametinget får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden, ordföranden i styrelsen eller till någon som tjänstgör hos Sametinget att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av Sametinget eller styrelsen.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 6 §

text: inte behöver föredras.

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få avvikande mening antecknad.

text: 8 a § Har upphävts genom förordning (2007:13).

text: 9 § Har upphävts genom förordning (2000:116).

text: 10 § Har upphävts genom förordning (1998:1313).


rpubl:andrar: upph. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1993:332 i lydelse enligt SFS 2010:1255

dcterms:title: Lag (1993:332) om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade

text: Denna lag tillämpas på en person som vid behandling av honom eller henne inom den svenska hälso- och sjukvården har fått infektion av hiv (

text: humant immunbristvirus

text: ) genom smitta vid användning av blod eller blodprodukter. Lagen tillämpas även på den som fått infektion av hiv genom smitta av en sådan person, om de är eller varit gifta med varandra eller sammanbott med varandra under äktenskapsliknande förhållanden och om smittan ägt rum innan den först smittade fått kännedom om sin infektion. Förmåner enligt lagen ersätts av Försäkringskassan.

text: Lag (2010:1255).

text: 2 § Har upphävts genom lag (1999:379).

text: Patientavgift ska inte tas ut av en smittad person som får tandvård som ersätts enligt lagen (

text: ) om statligt tandvårdsstöd.

text: Lag (2008:151).

text: En smittad person har rätt att på apotek utan kostnad få läkemedel för vilka recept har utfärdats av läkare eller tandläkare.

text: I

text: 47 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: finns bestämmelser om rätt till ersättning för en närstående som vårdar en smittad person. I lagen (

text: ) om ledighet för närståendevård finns bestämmelser om rätt till ledighet i samband med vården.

text: Lag (2010:1255).


rpubl:andrar: ny 3 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §; ny 8 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1993:335 i lydelse enligt SFS 2018:882

dcterms:title: Lag (1993:335) om Barnombudsman

text: Barnombudsmannen har till uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen mot bakgrund av Sveriges åtagande enligt Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter (

text: barnkonventionen

text: Lag (2002:377).

text: Barnombudsmannen skall driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av barnkonventionen. Barnombudsmannen skall därvid särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med barnkonventionen.

text: Lag (2002:377).

text: hos regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs för att barns och ungas rättigheter och intressen skall tillgodoses,

text: informera, bilda opinion och ta initiativ till lämpliga åtgärder i övrigt,

text: företräda barns och ungas rättigheter och intressen i den allmänna debatten,

text: samla kunskap och sammanställa statistik om barns och ungas levnadsvillkor, samt

text: följa den internationella utvecklingen när det gäller barnkonventionens tolkning och dess tillämpning.

text: Lag (2002:377).

text: Barnombudsmannen skall inom sitt verksamhetsområde

text: Barnombudsmannen skall senast den 1 april varje år lämna en rapport till regeringen om sin verksamhet under det närmast föregående kalenderåret samt om de frågor om barn och unga som ombudsmannen anser att regeringen behöver ha kännedom om.

text: Lag (2002:377).

text: Förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner ska på Barnombudsmannens uppmaning lämna uppgifter till ombudsmannen om vilka åtgärder som vidtagits för att i den egna verksamheten genomföra barns och ungas rättigheter enligt barnkonventionen. De är också skyldiga att på ombudsmannens uppmaning komma till överläggningar med denne.

text: Lag (2019:882).

text: Regeringen utser Barnombudsmannen för en bestämd tid.

text: Ombudsmannen bestämmer själv sin organisation och den närmare inriktningen av sitt arbete.

text: Lag (2002:377).

text: Barnombudsmannen är skyldig att genast anmäla till socialnämnden om ombudsmannen i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa.

text: Barnombudsmannen är skyldig att lämna uppgifter om det förhållande anmälningsplikten omfattar.

text: Lag (2017:1245).

text: socialnämnden uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av stöd och skydd,

text: Inspektionen för vård och omsorg uppgifter som kan vara av betydelse för myndighetens tillsyn.

text: Lag (2017:1245).

text: Barnombudsmannen får lämna


rpubl:andrar: ändr.

text: Den upphävda lagen gäller fortfarande vid beslut i sådana frågor som rör tidigare lämnade lån som har väckts hos SBAB, Statens Bostadslåneaktiebolag eller Venantius Aktiebolag före den 1 januari 1997 och i ärenden där bostadslån har beviljats före utgången av år 1991 men inte betalats ut före den 1 januari 1997.

dcterms:identifier: SFS 1993:336 i lydelse enligt SFS 1995:909

dcterms:title: Lag (1993:336) om rätt för Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB att besluta i frågor om förvaltningen av statligt reglerade lån för bostadsändamål m.m.

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Regeringen får överlämna till Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB och SBAB, Statens Bostadslåneaktiebolag samt det av staten ägda bolag som övertar ansvaret för de statligt finansierade bostadslånen att fatta beslut som innebär myndighetsutövning i frågor om förvaltningen av statligt reglerade räntebärande lån som beviljats under medverkan av Bostadsstyrelsen eller en länsbostadsnämnd samt i frågor om lån enligt förordningen (

text: ) om ersättningslån för bostadsändamål.

text: Förvaltningsuppgifter som avses i denna lag utövas enligt föreskrifter som regeringen beslutar.

text: Lag (1995:909).


text: Förordningen tillämpas även i ärenden i vilka lån beviljats före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser om förfarande och överklagande tillämpas dock fortfarande i lånefrågor i vilka framställning gjorts hos länsbostads- nämnden före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1993:338) med bemyndigande för Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB att besluta i ärenden om bostadslån m.m.

rdfs:label: Näringsdepartementet BO

text: Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB skall, såvitt avser ränte- bärande lån och lånedelar, istället för länsbostadsnämnden besluta i låne- ärenden enligt de författningar som anges i bilagan till denna förordning.

text: Bolaget får vidare i fråga om sådana lån som avses i

text: 1 §

text: och som har finansierats via anslag på statsbudgeten för statens räkning gå med på ackord inom eller utom konkurs och även på annat sätt efterge statens rätt helt eller delvis, om låntaren är på obestånd eller annars saknar utmätningsbara till- gångar och bolaget bedömer att låntagaren även i fortsättningen kommer att sakna förmåga att betala fordringen.

text: Vid fullgörandet av sina förvaltningsuppgifter skall bolaget tillämpa förfarandebestämmelserna i de i bilagan till denna förordning angivna författningarna samt i förordningen (

text: ) om handläggning, förvaltning, m. m. av bostadslån och räntebidrag.

text: Bolagets beslut får överklagas hos Boverket. Boverkets beslut får inte överklagas.

text: Bilaga

text: Kungörelsen (

text: ) om egnahemslån och förbättringslån och motsvarande äldre bestämmelser 2. Kungörelsen (

text: ) angående statslån till kollektiva tvätterier 3. Kungörelsen (

text: ) om tertiärlån och tilläggslån för flerfamiljshus och motsvarande äldre bestämmelser 4. Kungörelsen (

text: ) angående statslån till kollektiva tvätterier m. m. 5. Kungörelsen (

text: ) om egnahemslån m. m. 6. Kungörelsen (

text: ) om tertiärlån m. m. 7. Kungörelsen (

text: ) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m. 8. Kungörelsen (

text: ) om lån från lånefonden för inventarier i studentbostäder 9.

text: Bostadslånekungörelsen (1962:537)

text: 10. Kungörelsen (

text: ) om förbättringslån 11.

text: Tomträttslånekungörelsen (1965:905)

text: Bostadslånekungörelsen (1967:552)

text: Räntelånekungörelsen (1967:553)

text: 14. Kungörelsen (

text: ) om markförvärvslån till kommun 15. Kungörelsen (

text: ) om lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter 16. Kungörelsen (

text: ) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler 17. Kungörelsen (

text: ) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus 18. Kungörelsen (

text: ) om tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse 19.

text: Bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: Förordningen (1976:257)

text: om lån för förvärv av egnahemsfastighet i vissa fall 21.

text: Förordningen (1976:260)

text: om hyresförlustlån 22.

text: Förordningen (1977:332)

text: om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. 23.

text: Förordningen (1978:992)

text: om lån för underhåll av vissa bostadshus 24.

text: Förordningen (1979:816)

text: om statligt stöd till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. 25.

text: Förbättringslåneförordningen (1980:261)

text: Förordningen (1981:473)

text: om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus 27.

text: Förordningen (1981:590)

text: om lån till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. 28.

text: Förordningen (1981:1123)

text: om lån för förvärv från staten av bostadsfastigheter för permanent bruk 29.

text: Förordningen (1982:541)

text: om lån till grundavgiften vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt 30.

text: Förordningen (1982:644)

text: om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus 31.

text: Förordningen (1982:1272)

text: om statligt lånestöd m. m. till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter 32.

text: Förordningen (1982:1286)

text: om statlig hyresförlustgaranti 33.

text: Förordningen (1984:614)

text: om lån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt

text: förköpslagen (1967:868)

text: Förordningen (1985:352)

text: om lån m. m. för gatukostnadsersättning i vissa fall 35.

text: Förordningen (1985:463)

text: om lån m. m. till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter 36. Nybyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ) 37. Ombyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ) 38.

text: Förordningen (1987:258)

text: om stöd till flerbarnsfamiljer för köp av egnahem 39.

text: Förordningen (1989:573)

text: om ändrade villkor för vissa lån som beviljats för anordnande av studentbostäder

type: bilaga


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1993:343) om gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet

rdfs:label: Riksgäldskontoret

text: Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av

text: 10 § lagen (1988:846)

text: om ungdomsbosparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för Riks- gäldskontoret.

text: På medel som står inne på ett konto anslutet till ungdomsbosparandet skall den bank eller sparkassa som för kontot betala lägst 6 procent årlig ränta.

text: För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på det insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig ränta än som sägs i

text: första stycket

text: , dock lägst 1 procent.


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1993:35) om gällande räntesats för allemanssparandet

text: 9 § lagen (1983:890)

text: om allemanssparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för Riksgäldskontoret.

text: På de medel som satts in på ett allemanssparkonto utgår från och med den 15 februari 1993 och tills vidare årlig ränta med 9,5 procent. Räntan skall dock utgå med lägst den procentsats som motsvarar det av Riksbanken fastställda vid varje tid gällande diskontot minskat med tre procentenheter.


dcterms:title: Förordning (1993:353) om statens utlåningsränta och statens avkastningsränta under budgetåret 1993/94

rdfs:label: Finansdepartementet BA

text: Regeringen föreskriver att statens utlåningsränta och statens avkastningsränta under budgetåret 1993/94 båda skall vara 11,75 procent.


rpubl:andrar: ändr. bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994. I fråga om statistiskt nr 84.07.330 skall förordningen dock tillämpas från och med den 1 januari 1994.

text: Denna förordning träder i kraft samtidigt med lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om varor som anmälts eller borde ha anmälts till förtullning innan denna förordning trätt i kraft samt i fråga om kontroll av ursprungsintyg som utfärdats före dagen för Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Tillstånd varigenom någon har blivit "godkänd exportör" inom ramen för avtal om frihandel med annat land gäller fortfarande, dock längst ett år efter dagen för anslutningen. Närmare villkor för den fortsatta giltigheten finns i bilaga VI till fördraget den 24 juni 1994 om Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till Europeiska unionen, se lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen och tillkännagivandet (

text: ) av fördrag och andra instrument med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Förekommer det i en lag eller i en annan författning hänvisning till en författning som upphävts genom denna förordning skall hänvisningen i stället gälla EG: s bestämmelser eller svenska tullförfattningar.

dcterms:title: Förordning (1993:369) om tullfrihet enligt 12 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m.

rdfs:comment: Bilagan ej med här. Bilagan ändrad genom SFS 1994:721

text: För varor som är upptagna i den förteckning som är fogad som bilaga till denna förordning gäller tullfrihet.

text: Beträffande varor som i förteckningen har ordet Anmälan i kolumnen Anmärkningar tillämpas bestämmelserna i

text: 6 § första stycket

text: och

text: 71 §

text: första--

text: tredje styckena

text: tullfrihetsförordningen (1987:1289)

text: Ansökan om tullfrihet enligt

text: 12 § lagen (1987:1069)

text: om tullfrihet m. m. ges in till Kommerskollegium.

text: Kollegiet skall efter samråd med Generaltullstyrelsen med eget yttrande överlämna handlingarna i ärendet till regeringen.

text: Föreskrifter om verkställigheten av denna förordning meddelas när det gäller

text: 3 §

text: av Kommerskollegium och i övrigt av Generaltullstyrelsen.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993.

text: Genom förordningen upphävs

ordinal: a

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse,

ordinal: b

text: förordningen (

text: ) om bidrag till kostnader för undersökning m. m. av fast fornlämning.

text: Bestämmelsen i

text: 6 § andra stycket förordningen (1988:1189)

text: om bidrag till kostnader för undersökning m. m. av fast fornlämning skall tillämpas i fråga om bidragsärenden som avser kostnader för undersökning m. m. av fast fornlämning enligt

text: 2 kap. 13 § lagen (1988:950)

text: om kulturminnen m. m. om det beslut som medför ansvar för kostnader enligt

text: 2 kap. 14 § samma lag

text: har fattats före den 1 juli 1993.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 10 §§

dcterms:identifier: SFS 1993:379 i lydelse enligt SFS 2000:108

dcterms:title: Förordning (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: ombyggnad m. m. av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse,

text: arkeologisk undersökning vid bostadsbyggande,

text: arkeologisk undersökning vid mindre arbetsföretag, och

text: information m.m.i anslutning till kulturminnen och kulturmiljöer.

text: I mån av tillgång på medel får statsbidrag enligt denna förordning lämnas till

text: Ombyggnad m.m. av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse

text: Vid ombyggnad, renovering och underhåll av bostadsbebyggelse får bidrag lämnas till kulturhistoriskt motiverade överkostnader, såsom merkostnader för kulturhistoriskt motiverade byggnadsarbeten och kostnader för medverkan av särskilda sakkunniga vid utredning, projektering och utförande av arbetena. Bidrag får också lämnas till förstärkning av grunden till kulturhistoriskt värdefulla bostadshus.

text: Bidrag får lämnas bara om det kan antas att bebyggelsen kommer att bevaras för framtiden.

text: Till vården av byggnadsminnen och byggnadsminnesvärd bebyggelse samt av annan värdefull bebyggelse inom områden som är av riksintresse för kulturmiljövården får bidrag lämnas med högst 90 procent av överkostnaderna.

text: För övrig bebyggelse av större kulturhistoriskt värde får bidrag lämnas med högst 50 procent av överkostnaderna.

text: Om det finns särskilda skäl får Riksantikvarieämbetet medge att större bidrag lämnas.

text: Förordning (2000:108).

text: Bidrag får lämnas till kulturhistoriskt motiverade överkostnader för vård av främst annan bebyggelse än bostadshus. Bidrag får inte lämnas om åtgärderna ökar bruksvärdet.

text: För bidraget gäller det som föreskrivs i

text: och

text: 4 §§

text: Vård av kulturlandskap och fornlämningar

text: Bidrag får lämnas till åtgärder för vård av kulturlandskap och fornlämningar, såsom upprustning av äldre hägnader och överloppsanläggningar, inköp av stängsel, avverkning och röjning samt restaurering av ruiner.

text: Arkeologisk undersökning vid bostadsbyggande

text: Bidrag får lämnas till undersökning och övriga åtgärder enligt

text: 2 kap. 13 § lagen (1988:950)

text: om kulturminnen m. m. om fornlämningen finns i ett område med samlad äldre bostadsbebyggelse och berörs av kompletterings- eller förtätningsbebyggelse, eller om den finns i ett område där tillgången på lämpligt lokaliserad och byggbar mark är begränsad och behovet av bostäder är stort.

text: fornlämningen saknar synligt märke ovan jord,

text: det finns ett större allmänt intresse av att bebyggelsen kommer till stånd,

text: det inte finns möjligheter att anpassa bebyggelsen så att en fast fornlämning inte berörs,

text: kostnaden för åtgärderna är stor, och

text: särskilda antikvariska värden inte skadas av arbetsföretaget.

text: Bidrag får endast lämnas, om

text: Bidraget skall motsvara den kostnad som enligt

text: 2 kap. 14 § lagen (1988:950)

text: om kulturminnen m.m. skall betalas av företagaren. Som sådan kostnad räknas inte kostnader för maskintid och grovarbetskraft.

text: Till bidraget får knytas villkor om utformningen av ny bebyggelse.

text: Arkeologisk undersökning vid mindre arbetsföretag

text: föranleds av en myndighets beslut eller någon annan tvingande omständighet,

text: är av begränsad omfattning och det med hänsyn till omständigheterna är skäligt att företagaren avlastas kostnaderna för de arkeologiska åtgärderna.

text: 2 kap. 13 § lagen (1988:950)

text: om kulturminnen m.m. som enligt lagen skall betalas av företagaren, om arbetsföretaget

text: Som arbetsföretag av mindre omfattning får anses bl.a. företag som innebär mindre förändringar i nyttjandet av en byggnad, en anläggning eller ett markområde.

text: Även om arbetsföretaget inte är av sådant slag som anges i

text: första stycket

text: får bidrag lämnas till kostnader för att ta till vara fornfynd enligt

text: 2 kap. 13 § lagen (1988:950)

text: om kulturminnen m.m., om det finns särskilda skäl.

text: Närmare föreskrifter om verkställighet av

text: tredje stycket

text: meddelas av Riksantikvarieämbetet.

text: Förordning (2000:108).

text: Bidrag får inte lämnas till ett statligt, landstingskommunalt eller kommunalt organ.

text: Information m.m. i anslutning till kulturminnen och kulturmiljöer

text: Bidrag får lämnas till insatser för att göra kulturmiljöer och kulturminnen tillgängliga för allmänheten och för att informera om dem.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Bidrag får lämnas med hela eller del av det belopp som kostnaderna uppgår till, om inte annat föreskrivits.

text: Frågor om bidrag prövas av Riksantikvarieämbetet eller, efter Riksantikvarieämbetets bemyndigande, av länsstyrelsen.

text: Ansökan om bidrag skall ges in till länsstyrelsen. Om inte länsstyrelsen själv skall pröva ärendet skall den med eget yttrande sända ansökningshandlingarna till Riksantikvarieämbetet.

text: Ansökan skall göras på blankett som fastställs av Riksantikvarieämbetet.

text: Den myndighet som beslutar om bidraget får bestämma villkor för bidragets användning, antikvarisk medverkan, dokumentation, besiktning och annan redovisning samt bevarande. I beslutet skall anges den tid som bidraget står till förfogande.

text: När de åtgärder som bidraget avser har utförts skall åtgärderna redovisas till och, om det inte är obehövligt, besiktas av den myndighet som beslutat om bidraget eller av någon annan som myndigheten utser.

text: Bidrag betalas ut på begäran sedan de åtgärder och kostnader som bidraget avser slutligen har godkänts av den beslutande myndigheten.

text: Bidrag enligt

text: 1 §

text: och

text: får utbetalas direkt till den som utfört undersökningen eller åtgärden.

text: Om det finns särskilda skäl får en del av bidraget betalas ut i förskott. För förskott får ställas villkor om dess användning och om borgen eller annan säkerhet.

text: mottagaren av bidraget har lämnat oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp,

text: bidrag i något annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren av bidraget skäligen borde ha insett detta,

text: bidrag har använts i strid med föreskrivna villkor,

text: villkoren för bidraget på annat sätt inte har följts, eller

text: ett beslut om ansvar för kostnader som föranlett bidrag enligt

text: 1 §

text: och

text: ändras så att det ansvaret minskar för mottagaren av bidraget.

text: Den myndighet som fattat beslut om bidrag får återkalla beslutet och återkräva utbetalat bidrag, helt eller delvis, om

text: Beslut av Riksantikvarieämbetet eller länsstyrelsen enligt denna förordning får inte överklagas.