rpubl:andrar: ändr. 60 §

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om talan mot beslut som har meddelats eller förslag som har avgetts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 62, 63 §§

rpubl:andrar: ny 35 a §

text: Denna förordning träder i kraft, såvitt avser

text: 28 §

text: , den 1 juli 1984, och i övrigt den 1 november 1984.

rpubl:andrar: ändr. 1, 24, 38, 62, 63 §§, rubr. närmast före 62 §

dcterms:title: Förordning (1981:1371) med instruktion för den statliga skoladministrationen

text: Allmänna bestämmelser

text: Med den

text: statliga skoladministrationen

text: avses i denna förordning skolöverstyrelsen och länsskolnämnderna.

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall tillämpas på skolöverstyrelsen och, med undantag av

text: 2 §

text: 3 § 2

text: 9 §

text: och

text: 18 §

text: , på länsskolnämnderna samt i övrigt på det sätt som följer av denna förordning.

text: Med chefen förstås i fråga om länsskolnämnden länsskolinspektören.

text: Förordning (1987:713).

text: grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan (det offentliga skolväsendet),

text: utbildning för skolpliktiga vid skolor med enskild huvudman (fristående skolor),

text: utbildning vid hem som avses i

text: 12 § lagen (1980:621)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga,

text: utbildning vid riksinternatskolor och vid vissa andra statsunderstödda fristående skolor på gymnasial nivå,

text: grundutbildning för vuxna (grundvux), kommunal vuxenutbildning (komvux) och statens skolor för vuxna samt

text: vissa andra statsunderstödda utbildningsformer.

text: Den statliga skoladministrationen har enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: och andra författningar tillsyn över

text: statsunderstödda fristående lanthushållsskolor,

text: folkhögskolor,

text: statsbidrag till studieförbund för studiecirklar m. m. och

text: vissa andra statsunderstödda skolor och utbildningar för barn, ungdom och vuxna.

text: Skolöverstyrelsen har dessutom enligt föreskrifter i andra författningar tillsyn över

text: Utöver vad som följer av andra författningar skall den statliga skoladministrationen ha tillsyn över grundläggande svenskundervisning för invandrare och skolöverstyrelsen över statsbidrag till studieförbund för studiecirklar i påbyggnadsundervisning i svenska språket för invandrare.

text: Länsskolnämnden skall, utöver vad som följer av andra författningar, ha tillsyn över statsunderstödda fristående lanthushållsskolor.

text: I fråga om de skolformer och utbildningsformer som anges i denna paragraf används i denna förordning som en sammanfattande beteckning skolväsendet.

text: Förordning (1986:528).

text: de skolformer och utbildningsformer som anges i

text: 2 § första

text: och

text: andra styckena

text: och

text: ärenden i övrigt om annan utbildning än utbildning på högskolenivå, om inte annat följer av särskilda föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Skolöverstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för

text: Den statliga skoladministrationen fullgör vissa uppgifter för den kommunala högskoleutbildningen enligt särskilda föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Förordning (1985:995).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1986:193).

type: upphavd

text: se till att de mål och riktlinjer för skolväsendet som riksdagen och regeringen har fastställt förverkligas inom givna ramar och med iakttagande av kravet på en likvärdig utbildningsstandard i hela landet,

text: sörja för att en långsiktig och övergripande planering som bland annat omfattar ekonomiska bedömningar sker så att olika handlingsalternativ fortlöpande finns som underlag för regeringens och riksdagens beslut om förändringar och utveckling av mål och riktlinjer.

text: Den statliga skoladministrationen skall

text: Den statliga skoladministrationens insatser i fråga om skolformer och utbildningsformer med kommuner eller landstingskommuner som huvudmän skall främst avse planering, forskning, tillsyn, utvärdering, läroplansarbete, rådgivning och information samt viss administration.

text: Inom den statliga skoladministrationen skall skolöverstyrelsen svara för samordning mellan länsskolnämnderna och skolöverstyrelsen samt mellan nämnderna.

text: Att skolöverstyrelsens och länsskolnämndernas befogenheter att besluta kan vara begränsade i vissa hänseenden följer av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. och förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statligt reglerade lärartjänster m.fl.

text: Skolöverstyrelsen

text: Uppgifter

text: ombesörja sådan långsiktig och övergripande planering av skolväsendet i dess helhet och dess olika delar, som avses i

text: 6 § första stycket

text: i samverkan med länsskolnämnderna fortlöpande se till att de fastställda målen och riktlinjerna för verksamheten inom skolväsendet förverkligas,

text: som ett led i tillsynsarbetet stödja och främja verksamheten inom skolväsendet genom att utarbeta kommentarmaterial, utveckla förebilder och ge upplysningar och råd i annan form utan att åtgärderna verkar kostnadshöjande,

text: ombesörja sådan central utvärdering av verksamheten inom skolväsendet, som dels bland annat bygger på erfarenheter, vunna på lokal och regional nivå, och på resultat av utvärderingar på dessa nivåer, dels inriktas mot uppföljning av utbildningens innehåll, organisation, resursfördelning, kostnader och resultat,

text: svara för att ett fortlöpande forskningsarbete bedrivs samt, främst med stöd av länsskolnämnderna, följa och stimulera det lokala utvecklingsarbetet,

text: svara för ett fortlöpande läroplansarbete för skolväsendet med inriktning på att utarbeta underlag för regeringens läroplansbeslut, som bland annat innefattar ekonomiska konsekvenser för staten och huvudmännen,

text: svara för dels kartläggning av behovet av personalutbildning inom skolväsendet, dels genomförande av viss sådan utbildning, dels långsiktig planering och utvärdering av personalutbildning,

text: svara för konstruktion av prov,

text: beakta skolbyggnadsfrågor i anslutning till läroplans- och utvecklingsarbete samt ge råd och service på skolbyggnadsområdet,

text: bevaka frågor om forskning kring och utveckling av läromedel,

text: bevaka frågor om behov av utrustning med stadigvarande undervisningsmateriel,

text: utföra olika förvaltningsuppgifter enligt särskilda bestämmelser,

text: svara för information om sådana förändringar inom skolområdet som har beslutats av riksdagen, regeringen, skolöverstyrelsen eller annan central myndighet.

text: Förordning (1983:275).

text: Det åligger skolöverstyrelsen särskilt att

text: Skolöverstyrelsen skall fortlöpande samarbeta med myndigheter, organisationer och andra, särskilt i syfte att samordna utbildningsverksamheten på skilda områden och att anpassa utbildningen till samhällets behov och till olika grenar av yrkeslivet.

text: Organisation

text: Skolöverstyrelsen leds av en styrelse (

text: verksstyrelse

text: ). Ledamöter av denna är skolöverstyrelsens generaldirektör och överdirektör samt elva andra ledamöter. I verksstyrelsen är generaldirektören ordförande och överdirektören vice ordförande.

text: Av de andra ledamöterna skall fem vara företrädare för de politiska partierna i riksdagen, en vara företrädare för kommunerna, en vara företrädare för landstingskommunerna, en vara företrädare för Svenska arbetsgivareföreningen, en vara företrädare för Landsorganisationen i Sverige, en vara företrädare för Tjänstemännens centralorganisation och en vara företrädare för Centralorganisationen SACO/SR.

text: För ledamöterna finns ersättare till det antal som regeringen bestämmer.

text: En företrädare för elevintressena och en företrädare för föräldraintressena får delta i verksstyrelsens överläggningar men inte i dess beslut. Företrädarna utses i den ordning som verksstyrelsen bestämmer.

text: Kungörelsen (

text: ) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på skolöverstyrelsen.

text: Förordning (1984:583).

text: Generaldirektören är chef för skolöverstyrelsen.

text: Överdirektören är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Överdirektören utövar generaldirektörens tjänst när denne har förhinder och inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i dennes ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och överdirektören har förhinder, fullgörs generaldirektörens åligganden av det skolråd som generaldirektören bestämmer.

text: Inom skolöverstyrelsen finns ett planeringssekretariat och fyra avdelningar, en för den obligatoriska utbildningen, en för gymnasieskolutbildningen, en för vuxenutbildningen och en för administrativa frågor.

text: Planeringssekretariatet och varje avdelning förestås av ett skolråd.

text: Inom skolöverstyrelsen finns vidare en informationsenhet.

text: För samordning och samverkan kompletteras organisationen med tillfälliga arbetsgrupper bestående av personer från olika delar av organisationen. Skolöverstyrelsen meddelar närmare bestämmelser om dessa arbetsgrupper.

text: Förordning (1986:525).

text: Hos skolöverstyrelsen finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får skolöverstyrelsen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: 14 § har upphävts genom förordning (1984:583).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1983:275).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1984:583).

text: Ärendenas handläggning

text: inriktningen av arbetet med den långsiktiga och övergripande planeringen samt inriktningen av insatser för skolforskning,

text: inriktningen av arbetet med den årliga anslagsframställningen och verksamhetsplaneringen,

text: inriktningen av arbetet med utvärdering och tillsyn,

text: viktigare frågor om skolöverstyrelsens organisation och arbetsformer samt om samarbetet inom den statliga skoladministrationen,

text: viktigare författningsfrågor samt andra frågor som generaldirektören hänskjuter till verksstyrelsen.

text: Av verksstyrelsen avgörs

text: Verksstyrelsen är beslutför när generaldirektören eller överdirektören och minst fyra av de i

text: 10 § andra stycket

text: angivna ledamöterna är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:1036).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att verksstyrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan generaldirektören och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut, som fattas enligt denna paragraf, skall anmälas vid nästa sammanträde med verksstyrelsen.

text: 20 §

text: har upphört att gälla genom

text: förordning (1983:275).

text: Frågor om skiljande från anställning eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning avgörs av generaldirektören och minst två skolråd.

text: Förordning (1986:1036).

text: Ärenden som inte skall avgöras av verksstyrelsen eller i den ordning som anges i

text: 21 § första stycket

text: avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören får de avgöras av annan tjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: Förordning (1983:275).

text: I generaldirektörens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte heller sådana åtgärder vidtas som rubbar eller ändrar av verksstyrelsen meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder. Det som nu har sagts gäller även vid ledighet på generaldirektörstjänsten, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 22 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på skolrådet för den avdelning eller chefen för den enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av verksstyrelsen.

text: Skolrådet har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans ansvarsområde föredras av någon annan. Motsvarande rätt tillkommer chefen för informationsenheten.

text: Förordning (1987:713).

text: Föreskrifterna i

text: 19 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: skall tillämpas även på sådana företrädare för elevintressena och föräldraintressena som avses i

text: 10 § fjärde stycket

text: Förordning (1986:1036).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Länsskolnämnderna

text: Uppgifter

text: genom en aktiv tillsyn verka för att skolväsendet i länet arbetar efter de mål, riktlinjer och planer som har fastställts för verksamheten,

text: svara för utveckling, samordning och planering av skolväsendet i länet samt därvid ta initiativ till regelbundna samråd om utbudet av utbildning i gymnasieskolan, komvux och arbetsmarknadsutbildning i länet,

text: efter samråd med länsstyrelsen och andra samhällsplanerande myndigheter eller institutioner inom länet ombesörja en ändamålsenlig planering av skolväsendet,

text: verka för samarbete mellan skolväsendet och arbetslivet i länet för att främja utbildningens anknytning till arbetslivet,

text: stimulera, stödja och följa det utvecklingsarbete, som bedrivs lokalt, samt därvid ge råd och service och förmedla erfarenheter utan att åtgärderna verkar kostnadshöjande för staten och huvudmännen för utbildningen,

text: ge stöd och råd i fråga om personalutbildning inom skolväsendet,

text: i samarbete med dels kommuner och andra huvudmän, dels skolöverstyrelsen medverka till den fortlöpande utvärderingen av verksamheten inom skolväsendet,

text: planlägga skolväsendets verksamhet i händelse av krig eller krigsfara.

text: Förordning (1986:193).

text: Det åligger länsskolnämnden särskilt att

text: Organisation

text: Länsskolnämnden skall ha elva ledamöter. Förordning (

text: Fyra av ledamöterna skall vara företrädare för arbetsmarknaden. De utses av regeringen efter förslag från Svenska arbetsgivareföreningen, Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens centralorganisation och Centralorganisationen SACO/SR.

text: En ledamot skall representera utbildningsverksamheten i länet och en ledamot den allmänna samhällsplaneringen där. Dessa två ledamöter skall utses av länsstyrelsen.

text: För var och en av nämnda sex ledamöter skall en suppleant utses i samma ordning som ledamoten.

text: Förordning (1985:995).

text: Ledamöter och suppleanter som avses i

text: 29 a §

text: skall utses för tre år räknat från och med den 1 januari året efter det när allmänna val till landsting och kommunfullmäktige har ägt rum. De skall vara bosatta inom länet.

text: Förordning (1985:995).

text: I

text: 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: finns föreskrifter om ledamöter och suppleanter som väljs av landsting eller kommunfullmäktige.

text: Förordning (1986:193).

text: De ledamöter och suppleanter som landsting eller kommunfullmäktige väljer bör ha visat intresse för utbildningsfrågor. De får inte inneha tjänst som skolledare eller lärare vid någon skola under länsskolnämndens inseende eller vid annan skola som meddelar motsvarande undervisning.

text: Förordning (1985:995).

text: Landstings och kommunfullmäktiges val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter i landstinget eller kommunfullmäktige som motsvarar den kvot, vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal.

text: Föreskrifter om förfarandet vid proportionellt val finns i lagen (

text: ) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.

text: Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall vid valet även bestämmas den ordning i vilken de skall kallas till tjänstgöring.

text: Regeringen förordnar en av ledamöterna att vara ordförande i länsskolnämnden. Nämnden utser inom sig vice ordförande.

text: Om en ledamot eller suppleant upphör att vara behörig förfaller uppdraget omedelbart.

text: Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden, inträder i ledamotens ställe för återstoden av tjänstgöringstiden en suppleant enligt den ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet.

text: Om en ledamot eller suppleant som inte har utsetts vid proportionellt val avgår, utses en ny ledamot eller suppleant för återstoden av tjänstgöringstiden.

text: Arbetet hos länsskolnämnden leds av en länsskolinspektör.

text: Arbetet skall under länsskolinspektören bedrivas på ett sådant sätt, att det främjar en samordnad, enhetlig planering och ett samlat ansvarstagande för dels grundskolan och annan obligatorisk utbildning dels de frivilliga utbildningarna under nämndens inseende.

text: Hos länsskolnämnderna finns skolinspektörer, utom vid nämnden i Gotlands län.

text: Hos länsskolnämnderna finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får länsskolnämnderna anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Hos vissa länsskolnämnder finns en planeringsberedning. Föreskrifter om sådana planeringsberedningar finns i förordningen (

text: ) om regional samverkan i fråga om undervisning för elever med handikapp.

text: Förordning (1984:76).

text: Länsskolnämndens tjänstemän är skyldiga att komma till sammanträden som centrala förvaltningsmyndigheter kallar dem till. På begäran av länsstyrelsen är de också skyldiga att, som föredragande eller på annat sätt, delta i länsstyrelsens handläggning av ärenden som har samband med nämndens uppgifter.

text: Tjänsteresor skall, inom ramen för tillgängliga medel, företas av länsskolnämndens tjänstemän enligt de allmänna riktlinjer som meddelas av nämnden och enligt närmare beslut av länsskolinspektören. Planeringen av reseverksamheten bör i största möjliga utsträckning inriktas på besök vid skolor och annan utbildningsverksamhet inom länet. Efter särskilt beslut av nämnden får även ledamöter företa tjänsteresor.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare frågor om planering, utveckling, resursfördelning, utvärdering och tillsyn rörande skolväsendet inom länet,

text: frågor om samverkan och fördelning av kostnader mellan kommuner och landstingskommuner enligt gällande skollag,

text: viktigare frågor om organisation, ekonomi och arbetsformer för nämnden,

text: frågor om skiljande från anställning eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: frågor om tillsättning av tjänster som rektor och studierektor,

text: frågor om tillsättning av tjänster hos nämnden som skolinspektör, avdelningsdirektör, byrådirektör och som kvalificerad handläggare för pedagogiska arbetsuppgifter.

text: andra frågor som länsskolinspektören hänskjuter till plenum.

text: Förordning (1987:713).

text: Av länsskolnämnden i plenum avgörs

text: Länsskolinspektören är skyldig att närvara vid länsskolnämndens plenum och har rätt att delta i nämndens överläggningar. Skolinspektörerna har rätt att delta i nämndens överläggningar i plenum.

text: Vid handläggning av en fråga av större vikt, som rör någon annan länsmyndighets arbetsområde, skall företrädare för den myndigheten ges tillfälle att delta i nämndens överläggningar.

text: Länsstyrelsen skall underrättas om sammanträden med nämnden och om de ärenden som därvid skall förekomma.

text: I pleniärenden är länsskolnämnden beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:1036).

text: Om ett pleniärende är så brådskande att länsskolnämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden eller vice ordföranden och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får ordföranden besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa plenum.

text: 42 § har upphävts genom förordning (1986:193).

text: I ordförandens frånvaro får inte fattas sådana beslut i pleniärenden av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte heller sådana åtgärder vidtas som rubbar eller ändrar av länsskolnämnden i plenum meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder.

text: Ärenden som inte skall avgöras av länsskolnämnden i plenum avgörs av länsskolinspektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av länsskolinspektören får de avgöras av annan tjänsteman hos nämnden i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: När länsskolinspektören har förhinder, fullgörs hans åligganden av den skolinspektör som länsskolinspektören bestämmer. Länsskolinspektören i Gotlands län får överlämna sina åligganden till annan tjänsteman vid nämnden.

text: I länsskolinspektörens frånvaro får dock inte enligt

text: 44 §

text: fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte heller sådana åtgärder vidtas som rubbar eller ändrar av nämnden meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder. Det som nu har sagts gäller även vid ledighet på länsskolinspektörstjänsten.

text: 44 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: När länsskolnämnden har att behandla ett ärende, som rör en planeringsfråga av regionalpolitisk betydelse och som skall överlämnas till länsstyrelsen för avgörande, skall nämnden i samråd med länsstyrelsen bestämma hur ärendet skall beredas. Detsamma gäller ärenden där länsstyrelsens yttrande enligt gällande föreskrifter måste inhämtas.

text: Föredragningen av ärenden hos nämnden ankommer på skolinspektörerna eller andra tjänstemän enligt föreskrifter i arbetsordningen eller enligt särskilda beslut. Länsskolinspektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av nämnden i plenum.

text: En skolinspektör eller annan tjänsteman har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans ansvarsområde föredras av någon annan.

text: Bestämmelserna i

text: 12 §

text: allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: om uppgifter i skrivelse till regeringen eller departementschef skall tillämpas på skrivelser även till centrala förvaltningsmyndigheter.

text: Förordning (1986:1036).

text: Länsskolinspektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: Besök och inspektion

text: I den statliga skoladministrationens tillsyn över skolväsendet ingår besök och inspektioner vid skolor och annan utbildningsverksamhet som står under dess inseende.

text: Ändamålet med besök och inspektion är i första hand att ge myndigheten kännedom om verksamheten i dess huvuddrag och att i direkt kontakt utan att ålägga huvudmännen för utbildningen nya uppgifter fortlöpande stödja och främja en utveckling och planering av utbildningsverksamheten i enlighet med skolans mål.

text: Inspektion kan även utgöra led i sådan handläggning hos skolöverstyrelsen eller hos en länsskolnämnd, som utmynnar i att myndigheten beslutar att påtala att bindande föreskrifter i lag, läroplan eller annan författning inte följs.

text: För länsskolnämnderna utgör besök kontinuerliga inslag i arbetet.

text: Det ankommer på nämnderna att, i första hand genom sina tjänstemän, sätta sig in i hur skolarbetet bedrivs och att därvid följa undervisningen och ta del av förutsättningarna för det lokala arbetet.

text: Myndigheten beslutar vilken eller vilka tjänstemän hos myndigheten som skall utföra en inspektion.

text: Lyder verksamheten under en annan central förvaltningsmyndighet, tillämpas vid inspektioner den ordning som myndigheterna kommer överens om.

text: Krävs för en viss inspektion sådana särskilda erfarenheter, som är företrädda inom en annan statlig myndighet, får skolöverstyrelsen på central nivå och länsskolnämnden på regional nivå påkalla biträde av den myndigheten.

text: Vid inspektion bör de deltagande sammanträffa med vederbörande skolledare och, när så är påkallat, ordföranden i styrelsen för skolan.

text: Efter en genomförd inspektion skall den som har utfört inspektionen avge redogörelse inom den tid och på det sätt, som skolöverstyrelsen respektive länsskolnämnden bestämmer, och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt vilka åtgärder, inom ramen för de direkta åligganden som ankommer på huvudmannen för utbildningen, som de gjorda iakttagelserna bör leda till.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören och överdirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Regeringen tillsätter efter anmälan av generaldirektören dels tjänster som skolråd, skolöverläkare och undervisningsråd vid skolöverstyrelsen, dels tjänster som länsskolinspektör vid länsskolnämnd.

text: Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst som länsskolinspektör.

text: Tjänster som skolinspektör tillsätts av regeringen efter förslag av länsskolnämnden och yttrande av skolöverstyrelsen.

text: Övriga tjänster vid skolöverstyrelsen tillsätts av överstyrelsen och vid länsskolnämnden av nämnden. Detsamma gäller antagning av annan personal.

text: Det finns särskilda bestämmelser om tidsbegränsning i vissa fall av anställning som bekostas av viss medelspost.

text: Andra ledamöter av verksstyrelsen än generaldirektören och överdirektören samt ersättarna för ledamöterna förordnas av regeringen för högst tre år.

text: 57 § har upphävts genom förordning (1984:583).

text: I

text: 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: samt i

text: 29 a

text: 29 c

text: och

text: 33 §§

text: denna förordning finns föreskrifter om hur ledamöter och suppleanter i länsskolnämnderna skall utses.

text: Landstingskommuner, kommuner och länsstyrelser som utser ledamöter och suppleanter skall snarast skriftligen underrätta utbildningsdepartementet om deras namn och postadresser.

text: Förordning (1986:193).

text: Ledighet m.m.

text: Frågor om sådan längre ledighet för länsskolinspektören eller andra tjänstemän hos länsskolnämnden, som till följd av bestämmelserna i

text: och

text: 17 §§

text: allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skulle prövas av regeringen, avgörs av skolöverstyrelsen eller efter dess bemyndigande av nämnden.

text: I fråga om tjänster som länsskolinspektör eller vikariat på sådana tjänster prövas frågor om anställnings upphörande enligt

text: 7 kap.

text: och

text: 12 §§

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning av skolöverstyrelsen.

text: I fråga om tjänster som skolinspektör eller vikariat på sådana tjänster prövas sådana frågor av länsskolnämnden.

text: Förordning (1987:883).

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av skolöverstyrelsen även i fråga om skolråd, undervisningsråd, skolöverläkare, länsskolinspektör och skolinspektör.

text: Överklagande

text: Länsskolnämndens beslut får överklagas hos skolöverstyrelsen, om något annat inte framgår av

text: andra stycket

text: eller av andra särskilda föreskrifter.

text: Nämndens förslag till tillsättning av en tjänst som skolinspektör får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1987:713).

text: Beslut som skolöverstyrelsen har meddelat som andra instans får överklagas hos regeringen endast när beslutet gäller tillsättning av en tjänst eller ett vikariat eller besked om bisyssla.

text: Att sådana beslut i ärenden om tjänstledighet som skolöverstyrelsen har meddelat som andra instans får överklagas hos statens arbetsgivarverk följer av

text: tjänstledighetsförordningen (1984:111)

text: Förordning (1987:713).


rpubl:andrar: upph. 16 §; ändr. 9, 10 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1981:159 i lydelse enligt SFS 1986:890

dcterms:title: Förordning (1981:159) med instruktion för statens hundskola

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Inledande bestämmelse

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: , tillämpas på statens hundskola.

type: stycke

type: paragraf

text: Uppgifter

beteckning: 2 §

text: Skolan har till uppgift att mot ersättning tillhandahålla dresserade hundar samt meddela utbildning i hundtjänst.

text: I den mån det kan ske utan att övriga arbetsuppgifter eftersätts, får skolan mot ersättning meddela djursjukvård och tillhandahålla andra med verksamheten förenliga tjänster.

beteckning: 3 §

text: Det åligger skolan särskilt att

text: samarbeta med rikspolisstyrelsen, överbefälhavaren, generaltullstyrelsen, Synskadades riksförbund och andra intressenter för att effektivt utnyttja skolans resurser,

text: efter samråd med Sveriges lantbruksuniversitet bedriva avel och annan anskaffning av hundar,

text: bedriva uppfödning, dressyr och försäljning av hundar,

text: anordna kurser i användning, dressyr och vård av hundar.

beteckning: 4 §

text: Taxa för ersättningar enligt

text: 2 §

text: bestäms av skolan efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Organisation

beteckning: 5 §

text: Skolan leds av en styrelse. Ledamöter av denna är chefen för skolan och sex andra ledamöter. Bland ledamöterna förordnar regeringen en ordförande och en vice ordförande.

text: För var och en av de särskilt utsedda ledamöterna utser regeringen en personlig ersättare.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. skall tillämpas på skolan.

beteckning: 6 §

text: Skolan förestås av en chef.

text: Till sin ställföreträdare får chefen för skolan utse chefen för någon av de i

text: 7 §

text: nämnda enheterna. Ställföreträdaren inträder när chefen för skolan är förhindrad att utöva sin tjänst samt även i övrigt efter beslut av denne vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

beteckning: 7 §

text: Inom skolan finns fyra enheter, en för förvaltning, en för avel och test, en för dressyr och utbildning och en för djursjukvård.

text: Varje enhet förestås av en enhetschef.

beteckning: 8 §

text: Hos skolan finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får skolan anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

beteckning: 9 §

text: ärenden om riktlinjer för skolans verksamhet,

type: punkt

text: viktigare frågor om skolans organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänst i lägst lönegrad N 11 eller, vid tillsättning av tjänst i rörlig lönegrad, frågor om placering i lägst lönegrad N 11,

text: frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som chefen för skolan hänskjuter till styrelsen.

text: Förordning (1986:890).

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när chefen för skolan och minst tre andra ledamöter är närvarande, bland dem ordföranden eller vice ordföranden. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:890).

text: Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta enar sig om eller, vid lika röstetal, den mening som biträds av den som för ordet. I

text: 15 kap. 7 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning och i

text: 26 § anställningsförordningen (1965:601)

text: finns särskilda bestämmelser om omröstning i vissa frågor.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan minst fyra ledamöter, däribland ordföranden eller vice ordföranden och chefen för skolan. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får chefen för skolan besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av chefen för skolan ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av chefen får de avgöras av annan tjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: När chefen för skolan är förhindrad att utöva sin tjänst, får ställföreträdaren inte fatta sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Åtgärder som rubbar eller ändrar av styrelsen meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder får inte heller vidtas utan medgivande av chefen för skolan. Vad nu har sagts gäller även vid ledighet på tjänsten som chef för skolan, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 12 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Chefen för skolan får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: En chef för en enhet har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans enhet föredras av annan.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 16 § har upphävts genom förordning (1986:890).

text: Chefen för skolan får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärenden hos skolan.

text: Kammarkollegiet utfärdar föreskrifter för skolans kassatjänst och redovisning.

text: Tjänstetillsättning

text: Chefen för skolan förordnas av regeringen.

text: Övriga tjänster tillsätts och annan personal antas av skolan.

text: Andra styrelseledamöter än chefen för skolan samt ersättarna för dessa förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Bisysslor

text: Besked enligt

text: lämnas av styrelsen även i fråga om chefen för skolan.


rpubl:andrar: ändr. 1 §; ny 4 §

dcterms:title: Förordning (1981:175) om frilevande vildsvin

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Länsstyrelsen i Stockholms län skall sörja för att den nuvarande vildsvinsstammen som lever i frihet i länet inte ökar i nämnvärd omfattning.

text: Inom landet i övrigt skall länsstyrelserna vidta de åtgärder som behövs för att utrota vildsvin som lever i frihet.

text: Förordning (1983:1122).

text: Om det behövs för att utrota eller minska vildsvinsstammarna skall länsstyrelsen tillämpa

text: 24 § 3 mom. lagen (1938:274)

text: om rätt till jakt.

text: Om länsstyrelsen fattar beslut om jakt efter vildsvin enligt

text: 24 § 3 mom. lagen (1938:274)

text: om rätt till jakt, skall länsstyrelsen bestämma att jakten skall ske genom jakträttsinnehavarens försorg, om han åtar sig jakten och det är lämpligt att jakten bedrivs på detta sätt.

text: Sker jakten genom jakträttsinnehavarens försorg, tillfaller fällda djur honom.

text: Medel ur jaktvårdsfonden får efter beslut av statens naturvårdsverk ställas till förfogande för åtgärder enligt

text: 1 §

text: Förordning (1983:1122).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:title: Förordning (1981:179) om finansbolags bidrag för att täcka kostnaden för bankinspektionens tillsynsverksamhet

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Varje finansbolag skall för kalenderår betala bidrag för att täcka kostnaden för bankinspektionens tillsynsverksamhet med en hundradels procent av nettovärdet av tillgångarna i bolagets finansieringsverksamhet enligt den balansräkning som fastställts senast före utgången av juni samma år.

text: Bankinspektionen skall årligen före utgången av september lämna finansbolaget uppgift om storleken av det bidrag som bolaget skall betala. Bolaget skall före utgången av oktober sätta in beloppet på inspektionens postgirokonto.

text: Förordning (1985:579).

text: Har tillsynen omfattat endast en del av ett kalenderår, minskas bidraget i förhållande härtill. Finansbolaget skall för det år då tillsynen börjar betala bidraget samtidigt med bidraget för närmast påföljande år.

text: Kan bidraget för ett nybildat finansbolag inte beräknas enligt fastställd balansräkning, beräknas det på nettovärdet av tillgångarna i bolagets finansieringsverksamhet vid den tidpunkt då tillsynen börjar.


rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upphäver 1982:886

rpubl:andrar: ändr. 18 §

rpubl:andrar: upph. 15 §; ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 7, 13 §§

dcterms:title: Förordning (1981:181) med instruktion för försäkringsinspektionen

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på försäkringsinspektionen.

text: Uppgifter

text: Inspektionen har som central förvaltningsmyndighet till uppgift att utöva tillsyn över det enskilda försäkringsväsendet.

text: försäkringsrörelselagen (1982:713)

text: , lagen (

text: ) om rätt för utländska försäkringsföretag att driva försäkringsrörelse i Sverige, lagen (

text: ) om understödsföreningar,

text: trafikskadelagen (1975:1410)

text: och lagen (

text: ) om motortävlingsförsäkring samt med stöd av dessa lagar utfärdade bestämmelser,

text: utfärda föreskrifter som avses i

text: 11 kap. 1 § försäkringsrörelselagen

text: Det åligger inspektionen särskilt att

text: fullgöra de uppgifter som ankommer på myndigheten enligt förordnanden med stöd av

text: atomansvarighetslagen (1968:45)

text: och lagen (

text: ) om ansvarighet för oljeskada till sjöss,

text: följa utvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållanden inom försäkringsväsendet samt föra kartellregister,

text: även i övrigt verka för en sund utveckling av försäkringsväsendet, och

text: ombesörja beredskapsplanläggning på försäkringsväsendets område.

text: Förordning (1983:473).

text: 30 § lagen (1972:262)

text: om understödsföreningar,

text: 14 § trafikskadelagen (1975:1410)

text: och

text: 5 § lagen (1976:357)

text: om motortävlingsförsäkring,

text: Inspektionen skall varje år till regeringen avge en statistisk redogörelse för den verksamhet som bedrivs av försäkringsanstalterna och de understödsföreningar som står under inspektionens tillsyn.

text: Inspektionen skall samråda med ombudsmannen för näringsfrihetsfrågor i fråga om tillämpning av lagen (

text: ) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden och med överstyrelsen för ekonomiskt försvar i försvarsberedskapsfrågor. Inspektionen skall hålla sistnämnda myndighet underrättad om beredskapsplanläggningen.

text: Organisation

text: Inspektionen leds av en styrelse. Ledamöter av denna är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande, och fem andra ledamöter, som regeringen utser särskilt.

text: Av de ledamöter som utses särskilt skall tre ha uppdrag som riksdagsledamot när de utses och två vara väl förtrogna med ekonomiska frågor. För var och en av dessa ledamöter finns en personlig ersättare.

text: Generaldirektören är chef för inspektionen.

text: Inom inspektionen finns dels tre byråer, en för livförsäkringsärenden, en för försäkringsjuridiska ärenden och en för skadeförsäkringsärenden, dels en enhet för administrativa ärenden.

text: Byrån för livförsäkringsärenden förestås av en överinspektör. Vardera av de två andra byråerna förestås av en byråchef. Administrativa enheten förestås av en avdelningsdirektör. Överinspektören eller en av byråcheferna är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Förordning (1987:878).

text: Hos inspektionen finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får inspektionen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: frågor om myndighetens organisation och arbetsformer,

text: viktigare anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänst i lägst lönegrad F 19 eller, vid tillsättning av tjänst i rörlig lönegrad, frågor om tillämpning av lägst lönegrad F 19,

text: frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: viktigare tillstånds- och tillsynsärenden samt andra frågor av större betydelse för inspektionens verksamhet,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när generaldirektören och minst fyra andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan generaldirektören och minst tre andra styrelseledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut, som fattas enligt detta stycke, skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Förordning (1986:1267).

text: Ärenden, som inte skall avgöras av styrelsen, avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören får de avgöras av annan tjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskilda beslut.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare. Denne inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i hans ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och hans ställföreträdare har förhinder fullgörs generaldirektörens åligganden av den av överinspektören eller byråcheferna som generaldirektören bestämmer.

text: I generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Åtgärder, som rubbar eller ändrar av inspektionen meddelade föreskrifter eller tillämpade grunder, får inte heller vidtas utan hans medgivande. Vad nu har sagts gäller även vid ledighet på generaldirektörstjänsten, till dess regeringen bestämmer annat.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 11 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den byrå eller enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden.

text: Chef för byrå eller enhet har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans byrå eller enhet föredras av någon annan.

text: Förordning (1987:878).

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 15 § har upphävts genom förordning (1986:1267).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får infordra förklaring, upplysning eller yttrande i ärenden hos inspektionen.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Överinspektören förordnas av regeringen för högst sex år efter anmälan av generaldirektören.

text: Tjänst som byråchef tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts och annan personal antas av inspektionen.

text: Förordning (1986:407).

text: Förordnande för överinspektören eller byråchef att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelar regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: De styrelseledamöter som utses särskilt och ersättarna för dessa förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Bisysslor

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av inspektionen även i fråga om tjänst som regeringen tillsätter, dock inte i fråga om generaldirektören och dennes ställföreträdare.


dcterms:title: Statistiska centralbyråns kungörelse (1981:185) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag

rdfs:label: Statistiska centralbyrån

text: Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som avses i lagen (

text: ) om ändring av vissa underhållsbidrag skall höjas från och med den 1 april 1981 med åtta procent för underhållsbidrag till eget eller annans barn och med tolv procent för underhållsbidrag till make, förutvarande make, fader eller moder.

text: Höjningarna gäller inte underhållsbidrag till barn, make eller förutvarande make som har bestämts under tiden januari-mars 1981 eller underhållsbidrag till fader eller moder som har bestämts efter utgången av juni 1979.

text: Bidrag, vars belopp efter höjningen slutar på öretal, skall enligt lagen om ändring av vissa underhållsbidrag utgå med närmast lägre krontal.


rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 11, 12 §§

dcterms:title: Förordning (1981:186) med instruktion för nordiska afrikainstitutet (Scandinavian Institute of African Studies)

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § första punkten

text: och

text: 15 §

text: , tillämpas på nordiska afrikainstitutet.

text: Uppgifter

text: Nordiska afrikainstitutet har till uppgift att inom Norden främja studiet av afrikanska förhållanden.

text: främja och driva vetenskaplig forskning och undervisning om Afrika,

text: utgöra ett dokumentationscentrum för afrikaforskningen,

text: genom kurser, föreläsningar, seminarier och eljest sprida information om Afrika och aktuella afrikanska förhållanden,

text: stödja utbildningen av personal för u-landsuppdrag i Afrika.

text: Det åligger institutet särskilt att

text: Institutet skall inom sitt verksamhetsområde samarbeta med myndigheter, organisationer, institutioner och enskilda såväl i de nordiska länderna som i andra länder.

text: Institutet skall årligen före den 1 september till regeringen inge en berättelse om sin verksamhet under det senaste budgetåret.

text: Organisation

text: Institutet leds av en styrelse. Ledamöter av denna är rektorn vid universitetet i Uppsala, som också är styrelsens ordförande, överbibliotekarien vid universitetsbiblioteket i Uppsala, föreståndaren för institutet och tio andra ledamöter som regeringen utser särskilt. Av de ledamöter som utses särskilt förordnas en efter förslag av regeringen i Danmark, en efter förslag av regeringen i Finland, en efter förslag av regeringen i Island och en efter förslag av regeringen i Norge.

text: För de ledamöter som regeringen utser särskilt skall det finnas en personlig ersättare.

text: Styrelsen utser inom sig en vice ordförande.

text: Styrelsen äger rätt att vid behov inom sig utse ett arbetsutskott.

text: Chef för institutet är dess föreståndare.

text: Vid institutet finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får institutet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare frågor om institutets verksamhet, organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänster,

text: frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som ordföranden eller föreståndaren hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av föreståndaren.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst sex andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1986:806).

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 10 §

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende i styrelsen ankommer på föreståndaren eller en särskilt förordnad föredragande.

text: Förordning (1986:806).

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Tjänsten som föreståndare tillsätts av regeringen efter anmälan av styrelsens ordförande. Förordnande som föreståndare får meddelas för bestämd tid eller tills vidare längst till viss tidpunkt. Föreståndaren bör ha forskningserfarenhet från ett område som är av betydelse för institutets verksamhet och den vetenskapliga kompetens som i allmänhet fordras för docentur.

text: Andra tjänster tillsätts av styrelsen. Kungörelser om lediga tjänster tillkännages efter styrelsens bestämmande även i Danmark, Finland, Island och Norge.

text: Förordning (1984:759).

text: De styrelseledamöter som utses särskilt och ersättarna för dessa förordnas av regeringen för högst tre år i sänder.


rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: byggnadsarbeten, arbeten på markanläggningar och arbeten i skogsbruk som utförs före utgången av mars 1984,

text: inventarier som levererats före utgången av år 1983.

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag då förordningen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling. Den upphävda

text: 4 §

text: skall dock fortfarande tillämpas i fråga om

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: upph. 4 §; ändr. 1, 2 §§

dcterms:identifier: SFS 1981:188 i lydelse enligt SFS 1982:926

dcterms:title: Förordning (1981:188) om frisläpp av investeringsreserver

rdfs:label: Finansdepartementet S1

ordinal: a

text: kostnader för reparations- och andra underhållsarbeten på här i riket belägen byggnad, som inte utgör lagertillgång eller är avsedd att användas som bostad, och för avskrivning av ny-, till- eller ombyggnad av sådan byggnad,

ordinal: b

text: avskrivning av döda inventarier som, om de inte utgör transportmedel i internationell trafik, är avsedda att användas i här i riket bedriven verksamhet,

ordinal: c

text: kostnader för främjande av skogsbruk eller underhåll av markanläggning här i riket och för avskrivning av sådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag.

text: Förordning (1983:926).

text: Belopp som i bokslut till ledning för 1983 och tidigare års taxeringar har avsatts till allmän investeringsreserv enligt lagen (

text: ) om allmän investeringsreserv får tas i anspråk för följande ändamål, nämligen för

text: Investeringsreserven får tas i anspråk endast för den del av utgifterna för byggnadsarbeten, arbeten på markanläggningar och arbeten i skogsbruk som hänför sig till perioden den 1 mars 1981--den 31 mars 1985 samt för avskrivning av inventarier som levereras under perioden den 1 mars 1981--den 31 december 1984.

text: Förordning (1983:926).

text: Ianspråktagande av investeringsreserven får inte avse begagnade inventarier, föremål avsedda för utsmyckning, båtar som avses i

text: 2 § sjölagen (1891:35 s.1)

text: , järnvägsvagnar samt containrar och liknande anordningar för befordran av gods. I fråga om inventarier som den skattskyldige har förvärvat från näringsidkare med vilken han är förbunden i väsentlig ekonomisk intressegemenskap får investeringsreserven tas i anspråk endast om inventarierna har tillverkats under beskattningsåret.

text: I fråga om anskaffning av personbil som avses i vägtrafikkungörelsen (1972:603) får investeringsreserven tas i anspråk endast om bilen är avsedd för yrkesmässig trafik eller uthyrningsrörelse.

text: 4 §

text: har upphört att gälla genom

text: förordning (1983:926).

text: Investeringsreserven får tas i anspråk endast för avskrivning eller kostnad i den förvärvskälla till vilken avsättningen hänför sig.

text: Denna förordning gäller inte sådana skattskyldiga som avses i

text: 7 § första stycket a) lagen (1979:610)

text: om allmän investeringsreserv. Övergångsbestämmelser


dcterms:title: Förordning (1981:193) om vissa postavgifter

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Denna förordning gäller befordran av brev inom landet och av blindskriftsförsändelser.

text: Högsta vikten vid befordran är för ett brev 1000 gram och för en blindskriftsförsändelse 7000 gram.

text: Avgiften för befordran av brev utgår enligt normaltaxa eller ekonomitaxa.

text: ----------------------------------------------------------------- Vikt i gram Högsta avgift i kronor -------------------------------------------------------------------

text: Normaltaxa högst 20 2,50 över 20 men högst 100 5,00 över 100 men högst 250 10,00 över 250 men högst 500 16,00 över 500 men högst 1 000 22,00

text: För brev som är tjockare än 3 cm eller vars kortaste sida är längre än 25 cm får postverket dessutom ta ut en tilläggsavgift med högst 8 kronor. Tilläggsavgiften för ett sådant skrymmande brev som väger högst 20 gram får dock utgöra 10 kronor 50 öre.

text: Ekonomitaxa

text: Ekonomitaxan tillämpas i fråga om sådana brev, som enligt vad postverket föreskriver har en längre befordringstid än brev för vilka normaltaxan gäller. Ekonomitaxan fastställs av postverket.

text: Förordning (1989:919).

text: Postverket får nedsätta postavgifter enligt

text: 3 §

text: , om det är förenligt med verkets ekonomiska intressen.

text: För annan befordran av blindskriftsförsändelser än med flyg utgår inte någon avgift.

text: Ytterligare föreskrifter om avgifter och andra villkor för befordran av inrikes brev och blindskriftsförsändelser meddelas av postverket.


dcterms:title: Lag (1981:2) om handel med skrot och begagnade varor

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Denna lag har till ändamål att förebygga avsättning av stulet eller eljest olovligen åtkommet gods och att underlätta polisens efterspaning av sådant gods.

text: Regeringen får föreskriva att handel med järn- och annat metallskrot får drivas endast efter tillstånd av den myndighet som regeringen bestämmer och att det för sådan handel skall finnas en föreståndare som tillståndsmyndigheten har godkänt.

text: Regeringen får föreskriva att handel med begagnade varor, i den omfattning som regeringen bestämmer, endast får drivas efter registrering hos den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för den som har tillstånd eller är registrerad med stöd av denna lag att föra anteckningar som rör befattningen med förvärvat eller eljest mottaget gods och att tillhandahålla myndighet anteckningar, handlingar eller uppgifter därom.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela även andra föreskrifter för den som avses i

text: första stycket

text: Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som har meddelats

text: med stöd av lagen utövas av den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Den som har tillstånd eller är registrerad med stöd av denna lag är skyldig att efter anmodan låta tillsynsmyndigheten undersöka område, lokal eller annat utrymme som används i verksamheten och granska den bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten.

text: driver handel med skrot utan föreskrivet tillstånd eller utan att en föreskriven godkänd föreståndare finns,

text: driver handel med begagnade varor utan att på föreskrivet sätt vara registrerad,

text: underlåter att fullgöra skyldighet enligt 3§

text: första stycket

text: eller lämnar oriktig uppgift vid fullgörandet.

text: Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet

text: I ringa fall döms inte till straff.

text: Den som har underlåtit att fullgöra skyldighet enligt 3§ får inte dömas till straff enligt 6§ för underlåtenheten, om skyldigheten omfattas av ett vitesföreläggande.

text: Näringsidkare ansvarar för sådan gärning som avses i 6§ om den har begåtts i hans rörelse och han har haft eller borde ha haft vetskap om gärningen.


dcterms:title: Förordning (1981:205) om beräkning av avdrag för framtida utgifter för hantering av utbränt kärnbränsle m.m.

text: Regeringen föreskriver att i punkt 1 b av anvisningarna till

text: 41 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: angivet avdrag för framtida utgifter för hantering av utbränt kärnbränsle, radioaktivt avfall o.d. inte får överstiga 14 kronor per kärnkraftsproducerad megawattimme som är intäktsredovisad under beskattningsåret eller tidigare.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2002. Bestämmelserna i konventionens artikel 39 äger motsvarande tillämpning i fråga om rättigheter enligt tilläggsöverenskommelsen den 3 juni 1997.

rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1981:208 i lydelse enligt SFS 2001:1285

dcterms:title: Förordning (1981:208) om tillämpning av en konvention den 30 juni 1978 mellan Sverige och Turkiet rörande social trygghet

rdfs:comment: Endast den svenska texten är med i bilagorna.

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om tillämpning av konventionen den 30 juni 1978 mellan Sverige och Turkiet rörande social trygghet med bilagor skall ha följande lydelse till följd av en tilläggsöverenskommelse den 3 juni 1997 mellan de båda länderna. Konventionen och slutprotokollet till konventionen skall tillämpas från och med den 1 februari 2002.

text: Konventionen med de senare ändringar som föranleds av tilläggsöverenskommelsen den 3 juni 1997 mellan de båda länderna och ett slutprotokoll bifogas denna förordning i svensk, turkisk och engelsk text som bilagor 1-2.

text: Riksförsäkringsverket skall för svensk del fullgöra de uppgifter som anges i artiklarna 8, 10, 31 och 32 i konventionen. Riksförsäkringsverket skall även för svensk del enligt artikel 29 i konventionen komma överens med den högsta förvaltningsmyndigheten i Turkiet om tillämpningsbestämmelser till denna konvention.

text: Bilaga 1

text: Konvention mellan Konungariket Sverige och Republiken Turkiet om social trygghet

text: Konungariket Sverige och Republiken Turkiet, som önskar reglera de båda staternas ömsesida förbindelser på den sociala trygghetens område, har överenskommit att sluta följande konvention:

text: AVDELNING I

text: Allmänna bestämmelser

text: I denna konvention avses med uttrycken 1) "Turkiet" Republiken Turkiet "Sverige" Konungariket Sverige;

text: 2) "lagstiftning" gällande lagar, förordningar och administrativa föreskrifter som anges i artikel 2;

text: 3) "behörig myndighet" med avseende på Turkiet ministeriet för arbete och social trygghet och andra behöriga ministerier, med avseende på Sverige regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer;

text: 4) "försäkringsorgan" de organ eller de myndigheter som svarar för tillämpningen av den i artikel 2 angivna lagstiftningen;

text: 5) "behörigt försäkringsorgan" det försäkringsorgan som är behörigt enligt den tillämpliga lagstiftningen;

text: 6) "förbindelseorgan" organ för förbindelse och information mellan de båda fördragsslutande staternas försäkringsorgan för underlättande av konventionens tillämpning samt för information till berörda personer beträffande rättigheter och skyldigheter enligt konventionen;

text: 7) "familjemedlem" en familjemedlem enligt den fördragsslutande stats lagstiftning inom vars territorium den inrättning, på vars bekostnad förmånerna utges, har sitt säte;

text: 8) "bosättning" bosättning som den definierats eller erkänts enligt den tillämpliga lagstiftningen;

text: 9) "försäkringsperioder" avgiftsperioder, anställningsperioder eller andra perioder som i den lagstiftning enligt vilken de fullgjorts betraktas som försäkringsperioder eller därmed jämställda perioder, däribland kalenderår, för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats inom den svenska försäkringen för tillläggspension på grund av anställning eller annan förvärvsverksamhet under det ifrågavarande året eller en del därav;

text: 10) "kontantförmån", "pension", "livränta" eller "ersättning" en kontantförmån, pension, livränta eller ersättning enligt den tillämpliga lagstiftningen inberäknat alla däri ingående delar som utgår av allmänna medel och alla höjningar och tillägg.

text: Andra uttryck som används i denna konvention har den betydelse som tillkommer dem enligt den tillämpliga lagstiftningen.

text: Artikel 1

text: Bestämmelserna i denna konvention skall tillämpas på:

text: Artikel 2

text: 1) lagstiftningen om social trygghet (sjukdom, moderskap, arbetsskador, yrkessjukdomar, invaliditet, ålderdom och dödsfall),

text: 2) lagstiftningen om följande särskilda system för social trygghet

text: pensionskassor för offentligt anställda,

text: ålders-, invalid- och efterlevandepensionsförsäkringar för självständigt förvärvsverksamma (BAG-KUR),

text: de övriga socialförsäkringskassor som ingår i socialförsäkringssystemet.

text: A. i Turkiet

text: B. i Sverige

text: sjukförsäkring med föräldraförsäkring,

text: folkpension,

text: försäkring för tilläggspension,

ordinal: d

text: allmänna barnbidrag,

ordinal: e

text: arbetsskadeförsäkring,

ordinal: f

text: arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd.

text: Där ej annat följer av bestämmelsen i

text: fjärde stycket

text: skall konventionen jämväl tillämpas på lagstiftning som kodifierar, ändrar eller kompletterar den lagstiftning som anges i

text: första stycket

text: av denna artikel.

text: Konventionen skall tillämpas på lagstiftning om ett nytt system eller en ny gren av social trygghet utöver den som angetts i

text: första stycket

text: av denna artikel endast om de fördragsslutande staterna träffat överenskommelse härom.

text: Konventionen skall icke tillämpas på lagstiftning som utvidgar tillämpningsområdet för den i

text: första stycket

text: av denna artikel nämnda lagstiftningen till nya grupper av förmånstagare, om behörig myndighet i den berörda staten inom tre månader efter lagens offentliggörande meddelar den andra statens behöriga myndighet, att en sådan utvidgning av konventionen icke är avsedd.

text: lagstiftningen om

text: Denna konvention gäller, i den mån ej annat däri föreskrives, för de fördragsslutande staternas medborgare, för personer som är eller varit omfattande av lagstiftningen i någon av staterna samt för personer som härleder sin rätt från en sådan person.

text: Vad beträffar Turkiet är denna bestämmelse tillämplig endast på medborgare i sådana länder som träffat bilaterala eller multilaterala konventioner med Turkiet.

text: Artikel 3

text: Artikel 4

text: medborgare i den andra fördragsslutande staten,

text: flyktingar och statslösa som är bosatta i någon av de fördragsslutande staterna, deras familjer och efterlevande,

text: andra personer med avseende på rättigheter som de härleder från en medborgare i fördragsslutande stat eller från en i denna artikel avsedd flykting eller statslös person.

text: I den mån ej annat föreskrives i denna konvention likställes vid tillämpningen av en fördragsslutande stats lagstiftning med denna stats medborgare följande inom statens territorium bosatta personer:

text: Artikel 5

text: Pensioner och andra kontantförmåner får, i den mån ej annat föreskrives i denna konvention, icke minskas, ändras, innehållas eller återkallas på grund av att förmånstagaren är bosatt inom den andra statens territorium.

text: Artikel 6

text: Förmåner som en av de fördragsslutande staterna har att utge, skall, i den mån ej annat föreskrives i denna konvention utbetalas till medborgare i den andra staten som är bosatta i en tredje stat under samma villkor och i samma omfattning som till den första statens där bosatta medborgare.

type: avdelning

text: AVDELNING II

text: Bestämmelser om tillämplig lagstiftning

text: I den mån annat inte föreskrivs i artiklarna 8 och 9 skall den som förvärvsarbetar i en av de fördragsslutande staterna omfattas av lagstiftningen i den staten oavsett i vilken stat han eller hans arbetsgivare är bosatt.

text: Den som inte förvärvsarbetar skall omfattas av lagstiftningen i bosättningstaten.

text: Artikel 7

text: Har en person som är försäkrad enligt lagstiftningen i en av de fördragsslutande staterna och anställd av en arbetsgivare i den staten sänts ut av arbetsgivaren för att arbeta inom den andra fördragsslutande statens territorium, skall lagstiftningen i den förstnämnda staten fortsätta att gälla för honom som om han var anställd i den staten under förutsättning att arbetet inte väntas vara längre än tolv månader. Om arbetet i den andra staten på grund av oförutsebara omständigheter kommer att överstiga tolv månader skall lagstiftningen i den förstnämnda staten fortsätta att gälla för honom under längst tolv månader under förutsättning att den behöriga myndigheten i den sistnämnda staten samtycker till detta före den första tolvmånadersperiodens utgång.

text: Vid järnvägs- eller vägtrafikföretag eller flyglinjer anställd resande personal med arbete i båda fördragsslutande staterna, skall omfattas av lagstiftningen i den stat, där företaget har sitt säte. Är vederbörande bosatt i den andra staten, skall dock lagstiftningen i den staten tillämpas.

text: Ett fartygs besättning och andra ej blott tillfälligt på ett fartyg sysselsatta personer skall omfattas av lagstiftningen i den stat vars flagga fartyget för.

text: En anställd och hans medföljande familjemedlemmar skall anses som bosatta inom den fördragsslutande stats territorium, enligt vars lagstiftning de enligt bestämmelserna i denna artikel skall vara försäkrade.

text: Artikel 8

text: Denna konvention tillämpas ej på diplomatiska företrädare och karriärkonsuler, på den administrativa och tekniska personalen hos beskickning och hos konsulat, som förestås av karriärkonsul, på medlemmar av beskickningens respektive konsulatets tjänstepersonal och på personer som uteslutande är anställda i privat tjänst i hushållet hos diplomatiska företrädare, karriärkonsuler och medlemmar av konsulat, som förestås av karrärkonsul, allt i den mån denna personkrets omfattas av Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser respektive Wienkonventionen om konsulära förbindelser.

text: För andra statligt anställda än som avses i

text: första stycket

text: äger vid utsändning till den andra statens territorium bestämmelserna i artikel 8 första stycket tillämpning.

text: Artikel 9

text: På gemensam framställning av arbetstagare och arbetsgivare eller på framställning av självständigt förvärvsverksam person kan de behöriga myndigheterna i de båda fördragsslutande staterna överenskomma om undantag från bestämmelserna i artiklarna 7-9 för vissa personer eller persongrupper. De behöriga myndigheterna kan också utan att sådan framställning föreligger överenskomma om sådant undantag efter hörande av berörda personer.

text: Bestämmelserna i artikel 8 fjärde stycket äger motsvarande tillämpning i fall som här avses.

text: Artikel 10

text: Turkiska arbetstagare som är sysselsatta i Sverige får, om de så önskar, åtnjuta förmån från de frivilliga försäkringar som tillhandahålles enligt den turkiska lagstiftningen genom att betala avgifter och utan att andra villkor uppställes.

text: I fall då turkiska arbetstagare är underkastade den svenska försäkringslagstiftningen innebär detta förhållande varken hinder mot sådana arbetstagares avgiftsbetalning till den turkiska frivilliga försäkringen eller hinder mot att turkiska arbetstagare fortsätter att betala nämnda avgifter.

text: Arbetstagare som betalar avgifter inom den frivilliga försäkringen tillförsäkrar sig rätten att få en fristående ålderspension. I sådana fall tillämpas ej bestämmelserna i artikel 21.

text: Artikel 11

text: AVDELNING III

text: Särskilda bestämmelser

text: Kapitel 1. Sjukdom, moderskap och barns födelse

text: Artikel 12

text: Har någon haft försäkringsperioder enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar, skall dessa perioder för förvärv av rätt till en förmån sammanräknas i den mån de icke sammanfaller.

text: Familjemedlemmar till den som är bosatt i en fördragsslutande stat och enligt dess lagstiftning är försäkrad erhåller om de är bosatta i den andra fördragsslutande staten, sjukvårdsförmåner enligt den lagstiftning som försäkringsorganet för deras bosättningsort har att tillämpa.

text: Vad avser sjukvård för nämnda familjemedlemmar när de är bosatta i Turkiet finns särskilda bestämmelser i ett protokoll till denna konvention.

text: Den som har rätt till vårdförmåner enligt lagstiftningen i en fördragsslutande stat skall fortsätta att få sådana förmåner på den statens bekostnad när han efter tillstånd reser till den andra fördragsslutande staten för att få vård där.

text: Artikel 13

text: En person, som uppbär pension enligt båda fördragsslutande staternas lagstiftning eller enligt en av dessa, har rätt till sjukvårdsförmåner enligt lagstiftningen i den av staterna där han är bosatt.

text: Vad gäller sjukvård för personer som är bosatta i Turkiet och som uppbär enbart svensk pension finns särskilda bestämmelser i ett protokoll till denna konvention.

text: Artikel 14

text: Kapitel 2. Ålderdom, invaliditet och efterlevande

text: Tillämpning av svensk lagstiftning

text: Vid fastställande av rätten till tilläggspension och sådan folkpension som beräknas på grundval av perioder av förvärvsverksamhet skall försäkringsperioder som fullgjorts enligt lagstiftningen i Turkiet sammanräknas med svenska försäkringsperioder i den mån de inte sammanfaller.

text: När turkiska försäkringsperioder beaktas med stöd av

text: första stycket

text: likställs 360 inom turkisk pensionsförsäkring fullgjorda dagar med ett år för vilket pensionspoäng tillgodoräknats enligt försäkringen för tilläggspension eller med ett år före år 1960 för vilket till statlig inkomstskatt taxerad inkomst beräknats.

text: För beräkning av storleken av tilläggspension beaktas endast försäkringsperioder enligt den svenska lagstiftningen.

text: Den svenska lagstiftningens bestämmelser om beräkning av tilläggspension för personer som är födda före år 1924 berörs inte av denna konvention.

text: Artikel 15

text: Artikel 16

text: Endast sådan folkpension som beräknats på grundval av faktiska eller antagna perioder av förvärvsverksamhet skall vid bosättning utanför Sverige betalas ut enligt bestämmelserna i artikel 5.

text: Artikel 5 gäller inte för följande förmåner: pensionstillskott, vårdbidrag, handikappersättning som självständig förmån och inkomstprövade förmåner.

text: Behörigt försäkringsorgan i en fördragsslutande stat skall, när försäkringsorganet fastställer i vilken omfattning en persons arbetsförmåga är nedsatt, tillämpa den lagstiftning som gäller för försäkringsorganet.

text: Läkarundersökningar som bedöms nödvändiga skall på begäran av det behöriga försäkringsorganet och på dess bekostnad utföras av försäkringsorganet på bosättningsorten.

text: Artikel 17

text: Tillämpning av turkisk lagstiftning

text: Artikel 20

text: Har någon haft försäkringsperioder enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar, skall perioderna för förvärv av rätt till förmåner enligt den turkiska lagstiftningen sammanräknas i den mån de ej sammanfaller.

text: Artikel 21

text: försäkringsorganet fastställer enligt den lagstiftning som det har att tilllämpa, huruvida personen i fråga med sammanräkning av försäkringsperioderna uppfyller villkoren för rätt till förmånen,

text: befinnes rätt till en förmån föreligga, beräknar försäkringsorganet det teoretiska belopp som skulle ha beviljats, om alla försäkringsperioder som fullgjorts enligt de båda fördragsslutande staternas lagstiftningar hade fullgjorts i Turkiet, varvid om förmånens belopp ej beror av försäkringstidens längd detta belopp anses som teoretiskt belopp,

text: därefter beräknar försäkringsorganet på grundval av det enligt bestämmelserna under b) framräknade beloppet den delförmån, vars utgivande skall ankomma på försäkringsorganet, efter förhållandet mellan längden av de försäkringsperioder, som skall beaktas enligt dess lagstiftning, och den sammanlagda längden av de försäkringsperioder, som skall beaktas enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar.

text: Görs ansökan om pension av någon, som haft försäkringsperioder enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar, eller av hans efterlevande, bestämmer det behöriga turkiska försäkringsorganet pensionsförmånerna på följande sätt:

text: Artikel 22

text: För fastställande av försäkringsgren och behörigt försäkringsorgan beaktas endast turkiska försäkringsperioder.

text: Som enligt den svenska lagstiftningen fullgjorda försäkringsperioder anses försäkringsperioder inom den svenska försäkringen för tilläggspension samt bosättningsår före år 1960, för vilka för personen i fråga beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst.

text: Vid tillämpning av artikel 21 beaktas svenska försäkringsperioder även om de icke anses som försäkringsperioder enligt turkisk lagstiftning.

text: För beräkning av pensionens belopp beaktas endast inkomster som intjänats under försäkringsperioder enligt den turkiska lagstiftningen.

text: För de behöriga turkiska försäkringsorganens tillämpning av artiklarna 20 och 21 skall gälla följande regler:

text: Föreligger enligt den turkiska lagstiftningen pensionsrätt även utan beaktande av artikel 20, utger det behöriga turkiska försäkringsorganet pension med hänsyn tagen uteslutande till försäkringsperioder, som skall beaktas enligt den lagstiftning som försäkringsorganet har att tillämpa, så länge motsvarande rätt till förmån inom den svenska försäkringen för tilläggspension ej föreligger.

text: En enligt

text: första stycket

text: fastställd pension omräknas, när rätt till en motsvarande förmån enligt den svenska lagstiftningen uppkommer. Omräkning sker med verkan från och med den dag, från vilken förmånen enligt den svenska lagstiftningen skall börja utgå. Den omständigheten att tidigare beslut vunnit laga kraft utgör ej hinder för omräkningen.

text: Artikel 23

text: Har någon enligt den turkiska lagstiftningen även utan beaktande av artikel 20 rätt till en förmån, och skulle denna vara högre än summan av den enligt artikel 21 framräknade turkiska förmånen och den svenska tilläggspensionen, utger det turkiska försäkringsorganet som delförmån sin på nämnda sätt beräknade förmån förhöjd med skillnaden mellan denna summa och den förmån som skulle utgå med hänsyn tagen uteslutande till den lagstiftning som försäkringsorganet har att tillämpa.

text: Förmån som skall betalas enligt

text: första stycket

text: skall utan ansökan räknas om då pensionsbeloppen som utgör grunden för beräkningen ändras eller när växlingskursen har ändrats mer än tio procent.

text: Artikel 24

text: Bestämmelser i turkisk lagstiftning om indragning eller minskning av en förmån beroende på rätt till annan förmån kan tillämpas också med avseende på en förmån som utgår enligt svensk lagstiftning.

text: Bestämmelsen i

text: första stycket

text: skall inte tillämpas när förmånerna utgår från samma försäkringsgren och avser samma försäkringsfall.

text: Artikel 25

text: Kapitel 3. Arbetsskador och arbetssjukdomar

text: Rätten till förmåner vid olycksfall i arbetet bestämmes av den lagstiftning som gällde för den försäkrade vid tidpukten för olyckan enligt bestämmelserna i artiklarna 7-10.

text: Ersättning för nytt olycksfall i arbetet skall fastställas av behörigt organ med beaktande av den nedsättning i arbetsförmågan som förorsakats av det nya olycksfallet enligt den lagstiftning som nämnda organ har att tillämpa.

text: Artikel 26

text: Förmåner vid arbetssjukdomar bestämmes enligt lagstiftningen i den fördragsslutande stat, vars lagstiftning var tillämplig då den försäkrade innehade anställning som medfört risk för arbetssjukdom, även om sjukdomen konstaterats först i den andra staten.

text: Skulle den försäkrade ha innehaft sådan anställning i båda staterna, tilllämpas lagstiftningen i den stat där han senast haft sådan anställning.

text: Om arbetssjukdom föranlett beviljande av förmån enligt en fördragsslutande stats lagstiftning, skall även ersättning för försämring av sjukdomen, som inträffar inom den andra fördragsslutande statens territorium, utgå enligt förstnämnda stats lagstiftning. Detta gäller dock ej om försämringen är att hänföra till arbete inom den andra statens territorium i verksamhet, vari fara för sjukdomen föreligger.

text: Artikel 27

text: Artikel 27 a

text: Den som drabbats av arbetsskada eller ådragit sig arbetssjukdom enligt lagstiftningen i en fördragsslutande stat har vid bosättning eller tillfällig vistelse i den andra fördragsslutande staten rätt att för skadan eller sjukdomen få erforderlig läkarvård på den förstnämnda statens bekostnad enligt lagstiftningen i den sistnämnda staten.

text: AVDELNING IV

text: Övriga bestämmelser

text: Artikel 29

text: De högsta förvaltningsmyndigheterna kan komma överens om tillämpningsbestämmelser till denna konvention. De skall vidare tillse att erforderliga förbindelseorgan utses i vardera staten för att underlätta tillämpningen av konventionen.

text: Vid tillämpningen av denna konvention skall myndigheter och organ i de båda staterna lämna varandra bistånd i samma utsträckning som vid tilllämpningen av den egna statens lagstiftning. Bistånd som här avses lämnas utan vederlag.

text: Myndigheters och organs skriftväxling liksom enskilda personers framställningar kan avfattas på turkiska, svenska, franska eller engelska.

text: De diplomatiska och konsulära representationerna får begära upplysningar direkt hos myndigheter och organ i den andra staten för att kunna tillvarata egna medborgares intressen.

text: Artikel 30

text: Artikel 31

text: De högsta förvaltningsmyndigheterna i de båda staterna skall snarast möjligt underrätta varandra om alla ändringar i den lagstiftning, som anges i artikel 2.

text: Artikel 32

text: De högsta förvaltningsmyndigheterna i de båda staterna skall hålla varandra underrättade om de åtgärder, som vidtas inom den egna staten för tilllämpningen av konventionen.

text: Artikel 33

text: I den ena staten medgiven befrielse från stämpel- och andra avgifter på handlingar och bevis, som skall företes för myndigheter och organ i nämnda stat, skall gälla även för handlingar och bevis, som vid tillämpningen av denna konvention skall företes för myndigheter och organ i den andra staten. Handlingar och bevis, som skall företes i ärenden enligt denna konvention, behöver ej legaliseras genom diplomatisk eller konsulär myndighet.

text: Ansökningar, besvär och andra handlingar, som enligt den ena statens lagstiftning inom en viss tid skall ingivas till behörig myndighet eller behörigt organ, skall anses ha inkommit i rätt tid, om de inom fastställd tid ingivits till motsvarande myndighet eller organ i den andra staten.

text: Ansökan om förmån, som ingives enligt den ena statens lagstiftning, skall bedömas som ansökan om motsvarande förmån enligt den andra statens lagstiftning. I ålderspensionsfall gäller detta dock ej om sökanden anger att ansökan avser pension endast enligt den förstnämnda statens lagstiftning.

text: Artikel 34

text: Utbetalning enligt denna konvention får med befriande verkan göras i den egna statens valuta.

text: Om valutarestriktioner införes i någon av staterna, skall regeringarna omedelbart i samförstånd vidtaga åtgärder för att säkerställa överföring mellan de båda staterna av behövligt belopp enligt denna konvention.

text: Kostnader som uppkommit för ett försäkringsorgan i en fördragsslutande stat enligt bestämmelserna i artikel 17 och Avdelning III, kapitel 3 skall återbetalas av det behöriga försäkringsorganet i den andra fördragsslutande staten enligt regler som skall anges i den administrativa överenskommelsen.

text: Artikel 35

text: Har ett försäkringsorgan i en stat utgivit ett förskott kan belopp som belöper på samma period som förskottet enligt lagstiftningen i den andra staten innehållas. Har försäkringsorgan i en stat utgivit en ersättning med för högt belopp för en period, för vilken försäkringsorgan i den andra staten skall utgiva en motsvarande ersättning, kan det för mycket utbetalda beloppet likaledes innehållas.

text: Förskottet eller det för mycket utbetalda beloppet avräknas i första hand på ersättning som avser motsvarande tid och utbetalas i efterskott. När sådan efterskottsbetalning icke förekommer eller icke förslår för avräkningen kan avräkningen ske helt eller för det återstående beloppet på löpande förmånsbetalningar, dock på det sätt och med de begränsningar som följer av lagstiftningen i den stat där avräkningen skall göras.

text: Artikel 36

text: Tvist, som uppkommer vid tillämpningen av denna konvention, skall lösas i samförstånd av de högsta förvaltningsmyndigheterna.

text: Om uppgörelse ej kommer till stånd, skall tvisten avgöras genom skiljedomsförfarande, som regleras genom överenskommelse mellan de högsta förvaltningsmyndigheterna i de båda staterna. Skiljedomen skall grundas på denna konventions anda och mening.

text: Artikel 37

text: Med högsta förvaltningsmyndigheterna avses i denna konvention:

text: Artikel 38 i Turkiet: den minister, under vilken de i artikel 2. A angivna socialförsäkringsgrenarna sorterar; i Sverige: regeringen eller den myndighet regeringen förordnar.

text: Denna konvention äger tillämpning även på försäkringsfall som inträffat före dess ikraftträdande. Konventionen grundar likväl ingen rätt till utbetalning av förmåner för tid före dess ikraftträdande. För fastställande av rätt till förmåner beaktas dock försäkrings- eller vistelseperioder som fullgjorts före konventionens ikraftträdande.

text: Förmån som på grund av den försäkrades nationalitet icke beviljats eller som på grund av dennes bosättning inom den andra statens territorium indragits skall när konventionen träder i kraft på därom gjord ansökan beviljas eller åter utbetalas.

text: På därom gjord ansökan skall förmån som beviljats före denna konventions ikraftträdande omräknas, varvid konventionens bestämmelser skall tilllämpas. Sådan förmån kan också omräknas utan ansökan. Omräkning som nu sagts får ej medföra minskning av utgående förmån.

text: Bestämmelser i de bägge staternas lagstiftning som avser preskription och upphörande av rätten till förmåner skall icke tillämpas på rätt enligt bestämmelserna i första till tredje styckena ovan under förutsättning att den försäkrade inkommer med ansökan om förmån inom en tidrymd av två år från konventionens ikraftträdande.

text: Artikel 39

text: Denna konvention kan uppsägas av vardera av de bägge staterna. Uppsägningen skall meddelas senast tre månader före utgången av det löpande kalenderåret, varvid konventionen upphör att gälla vid kalenderårets slut.

text: Uppsäges konventionen skall dess bestämmelser äga fortsatt giltighet på redan förvärvad förmån utan hinder av vad som kan ha stadgats i de båda ländernas lagstiftning rörande begränsningarna i rätten till förmån vid vistelse eller medborgarskap i annat land. Den rätt till blivande förmåner, som kan ha förvärvats på grund av konventionens bestämmelser, skall regleras genom särskild överenskommelse.

text: Artikel 40

text: Artikel 41

text: Denna konvention skall ratificeras och ratifikationsinstrumenten skall utväxlas i Ankara.

text: Konventionen skall träda i kraft första dagen i den andra månaden efter den då ratifikationsinstrumenten utväxlats.

text: Till bevis härom har de båda regeringarnas befullmäktigade ombud undertecknat denna konvention.

text: Som skedde i Stockholm den 30 juni 1978 i tre exemplar, på turkiska, svenska och engelska språken, vilka texter äger lika vitsord.

text: För den svenska regeringen

text: Isvec Hükümeti adina

text: For the Swedish Government

text: Rune Gustavsson

text: Bilaga 2

text: Slutprotokoll till konventionen mellan Konungariket Sverige och Republiken Turkiet om social trygghet

text: Vid undertecknandet av konventionen mellan Konungariket Sverige och Republiken Turkiet om social trygghet har de båda fördragsslutande staternas ombud, med hänsyn till skillnaderna i de två staternas lagstiftning om sjukvårdsförmåner, förklarat sig eniga om följande bestämmelser i anslutning till artiklarna 13 och 14 i konventionen.

text: Tillhandahållandet av sjukvårdsförmåner i Turkiet enligt turkisk lagstiftning för familjemedlemmar till personer som är bosatta i Sverige förutsätter erläggande av avgift till den turkiska försäkringen. Detsamma gäller personer som är bosatta i Turkiet och som uppbär endast svensk pension.

text: De svenska myndigheterna skall biträda de turkiska myndigheterna med information till berörda personer om den turkiska frivilliga gruppförsäkringen.

text: Detta slutprotokoll utgör en integrerande del av konventionen mellan Konungariket Sverige och Republiken Turkiet om social trygghet. Det träder i kraft samma dag som konventionen och förblir i kraft samma tid som denna.

text: Till bevis härom har de båda regeringarnas befullmäktigade ombud undertecknat detta protokoll.

text: Som skedde i Stockholm den 30 juni 1978 i tre exemplar, på turkiska, svenska och engelska språken, vilka tre texter äger lika vitsord.

text: För den svenska regeringen Isvec Hükümeti adina For the Swedish Government Rune Gustavsson

text: Förordning (2001:1285).


rpubl:andrar: ändr. 8, 10 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

dcterms:title: Förordning (1981:234) med instruktion för kriminalvårdsnämnden

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: För kriminalvårdsnämnden gäller

text: 12 §

text: allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: . I fråga om beslut som angår nämndens administration gäller även

text: 11 §

text: samma stadga.

text: Kriminalvårdsnämnden sammanträder på kallelse av ordföranden så ofta omständigheterna föranleder det eller när minst två av nämndens övriga ledamöter begär det.

text: Nämndens sammanträden hålls i Stockholm. För behandling av ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden får nämnden dock sammanträda på annan ort.

text: Kriminalvårdsstyrelsen tillhandahåller nämnden sammanträdesrum, kanslilokaler och biträdespersonal.

text: Vid handläggning av ärenden som angår nämndens administration är nämnden beslutför när ordföranden och minst två andra ledamöter är närvarande.

text: Om ordföranden inte bestämmer annat, avgörs ärendena efter föredragning av tjänstemän hos kriminalvårdsstyrelsen.

text: Nämnden får föreskriva att en kriminalvårdstjänsteman skall närvara vid ett sammanträde för att lämna upplysningar.

text: Vid nämndens sammanträden skall föras protokoll, som skall justeras av ordföranden.

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få en avvikande mening antecknad.

text: Förordning (1986:869).

text: Nämndens protokoll justeras av ordföranden.

text: Nämndens beslut skall delges den som beslutet avser. Dessutom skall underrättelse om beslutet tillställas den skyddskonsulent som skall ha befattning med ärendet och, om den beslutet avser är intagen i en kriminalvårdsanstalt, styresmannen vid anstalten. Beslut av nämnden som avser överprövning av en övervakningsnämnds avgörande skall vidare tillställas övervakningsnämnden.

text: Förordning (1983:256).

text: Ordföranden skall övervaka att nämndens arbete bedrivs i föreskriven ordning och utan onödig tidsutdräkt.

text: Nämnden skall varje år före den 1 mars ge in en berättelse till kriminalvårdsstyrelsen om sin verksamhet under det senaste kalenderåret.

text: Förordning (1983:256).

text: Kan en kallelse eller ett beslut eller annat meddelande inte lämpligen delges den dömde på annat sätt, får nämnden begära biträde med delgivningen av polismyndigheten.


rpubl:andrar: nuvarande 3 § betecknas 4 §; ändr. 1, nya 4 §§; ny 3 §; omtryck

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1981:247) om importlicensavgift

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: För en importlicens som meddelas av kommerskollegium utgår expeditionsavgifter med följande belopp:

text: om licensen avser ett varuvärde som uppgår till minst 5 000 kronor men understiger 10 000 kronor 50 kronor,

text: om licensen avser ett varuvärde som uppgår till minst 10 000 kronor men understiger 15 000 kronor 100 kronor,

text: om licensen avser ett varuvärde som uppgår till minst 15 000 kronor men understiger 50 000 kronor 150 kronor,

text: om licensen avser ett varuvärde som uppgår till minst 50 000 kronor 225 kronor.

text: Första stycket gäller inte i fråga om sådana importlicenser som avser varor hänförliga till tulltaxenr 72.03--73.01

text: tulltaxelagen (1987:1068)

text: eller som innefattar beslut om ändring av en tidigare meddelad licens.

text: Förordning (1989:384).

text: Den som har ansökt om importlicens skall betala avgiften inom den tid och på det sätt som kommerskollegium bestämmer.

text: Vid beräkning av varuvärdet tillämpas bestämmelserna om tullvärde i förordningen (

text: ) om tullvärde. */k/

text: Förordning (1987:1140).

text: */-k/

text: Beslut av kommerskollegium enligt denna förordning får överklagas hos kammarrätten. */k/

text: Förordning (1987:1140).

text: */-k/


text: Den upphävda lagen tillämpas alltjämt i fråga om ersättningar och förmåner före den 1 januari 1982.

dcterms:title: Lag (1981:265) om skattefrihet för vissa ersättningar m.m. till personal hos handelssekreterare m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet S5

text: Lön eller annan ersättning, som staten före den 1 januari 1982 har utbetalat till sådan personal vid svenskt handelskontor som har anställts genom beslut av handelssekreterare, skall inte utgöra skattepliktig inkomst för mottagaren vid taxering till statlig inkomstskatt eller kommunal inkomstskatt. Vad som har sagts nu skall tillämpas också på förmån av bostad eller annan förmån som staten före den 1 januari 1982 tillhandahållit denna personal och som utgått för mottagarens tjänst.

text: Lagen skall också tillämpas i fråga om praktikant som tjänstgjort hos utrikesrepresentationen, hos handelssekreterare eller hos svenska handelskamrar i utlandet enligt beslut av Sveriges exportråd.