text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999 då förordningen (

text: ) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. och förordningen (

text: ) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården skall upphöra att gälla.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har fattats före ikraftträdandet.

text: Läkare som före den 1 juli 1979 fått bevis om en specialistkompetens får tillkännage denna enligt äldre bestämmelser. Han eller hon får dock använda de beteckningar på specialiteter som anges i denna förordning.

text: Bevis om allmänläkar- eller specialistkompetens som utfärdats av Nämnden för läkares vidareutbildning gäller fortfarande.

text: Bevis om allmänläkarkompetens enligt äldre föreskrifter gäller som bevis om specialistkompetens i allmänmedicin.

text: Äldre föreskrifter om allmäntjänstgöring som tandläkare gäller fortfarande i fråga om tandläkare med examen enligt äldre bestämmelser i

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: . Allmäntjänstgöringen får dock fullgöras även hos en privatpraktiserande tandläkare som Socialstyrelsen har godkänt för sådan tjänstgöring.

rpubl:andrar: ändr. 7 kap 9 §, 8 kap 5 §, 9 kap 1 §; ny 3 kap 10 §, rubr. närmast före 3 kap 10 §

rpubl:andrar: ny 6 kap 4 §, rubr. närmast före 6 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap. 6 §, 9 kap. 1 §; nya 4 kap 5, 6, 7 §§, rubr. närmast före 4 kap 5 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 3 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2006. En läkare som fått legitimation före ikraftträdandet har rätt att få bevis om specialistkompetens enligt äldre bestämmelser om ansökan om detta görs senast den 31 december 2013.

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 1 §

rpubl:andrar: upph. 5 kap; ändr. 1 kap 1 §, 8 kap 1, 5 §§, 9 kap 1 §; nya 3 kap 11, 12, 13, 14 §§, rubr. närmast före 3 kap 11, 12, 13, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 5 §

dcterms:identifier: SFS 1998:1513 i lydelse enligt SFS 2008:1241

dcterms:title: Förordning (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

rdfs:comment: Rättelseblad 2002:148 har iakttagits.

text: 1 kap.

text: Allmänna bestämmelser

text: skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal (

text: 2 kap.

text: legitimation m.m. (

text: 3 kap.

text: specialistkompetens (

text: 4 kap.

text: särskilt förordnande att utöva yrke m.m. (

text: 6 kap.

text: utländsk utbildning som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) och avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan (

text: 7 kap.

text: nordisk eller annan utländsk utbildning (

text: 8 kap.

text: överklagande av beslut m.m. (

text: 9 kap.

text: Förordning (2006:65).

text: I denna förordning ges bestämmelser om

text: Ord och uttryck som används i denna förordning har samma betydelse som i lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller hälso- och sjukvårdspersonalens skyldigheter.

text: Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall på ett betryggande sätt förvara, hantera och i förekommande fall dela ut läkemedel som han eller hon har hand om.

text: Läkare och tandläkare

text: En läkare eller tandläkare som är verksam inom den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården är skyldig att, i den omfattning övriga skyldigheter i yrkesutövningen inte hindrar det eller det annars inte finns särskilda skäl däremot, utföra undersökningar och ge utlåtanden över dessa på begäran av länsstyrelse, domstol, åklagarmyndighet eller polismyndighet.

text: En läkare enligt

text: första stycket

text: har, även på begäran av polisman, samma skyldighet som föreskrivs i

text: första stycket

text: att utföra undersökning som innebär kroppsbesiktning av någon som är misstänkt för brott för vilket frihetsstraff kan följa.

text: Begränsningen i skyldigheten att utföra undersökningar och ge utlåtanden skall inte gälla för en läkare, som är verksam huvudsakligen inom öppen vård och, såvitt avser undersökning och utlåtande rörande alkoholpåverkan, inte heller för någon annan läkare.

text: I lagen (

text: ) om rättsintyg i anledning av brott finns särskilda bestämmelser om utlåtanden i vissa fall.

text: Förordning (2005:1065).

text: Medicinskt ansvariga

text: Den läkare verksamhetschefen utser skall ansvara för att klinisk obduktion görs när det finns skäl för detta.

text: att patienterna får en säker och ändamålsenlig hälso- och sjukvård av god kvalitet inom kommunens ansvarsområde,

text: att journaler förs i den omfattning som föreskrivs i

text: patientdatalagen (2008:355)

text: att patienten får den hälso- och sjukvård som en läkare förordnat om, samt

text: att rutinerna för läkemedelshanteringen är ändamålsenliga och väl fungerande.

text: En sjuksköterska som avses i

text: 24 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: ska, utöver de skyldigheter som anges där, ansvara för

text: Detsamma gäller i tillämplig omfattning också för sådana sjukgymnaster och arbetsterapeuter som avses i

text: 24 § andra stycket hälso- och sjukvårdslagen

text: Förordning (2008:362).

text: 3 kap.

text: Legitimation m.m.

text: Kiropraktorer

text: För legitimation som kiropraktor krävs fullgjord utbildning som kiropraktor som avslutats efter utgången av år 1994 och som omfattar minst fyra års studier på heltid. Studierna skall ge grundläggande teoretiska och kliniska kunskaper i medicinska ämnen med särskild inriktning på manuell medicin och utbildningen skall avslutas med ett examensarbete.

text: Praktisk tjänstgöring enligt

text: 3 kap. 2 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall fullgöras under en tid som motsvarar ett års heltidstjänstgöring. Tjänstgöringen skall fullgöras under handledning av en av Socialstyrelsen godkänd enskild läkar-, naprapat- eller kiropraktormottagning eller vid en godkänd enhet inom den offentliga hälso- och sjukvården. Tjänstgöringen kan fullgöras vid flera sådana mottagningar eller enheter.

text: Den som före utgången av år 1994 fullgjort en utbildning som kiropraktor och som fortlöpande även efter år 1994 fullgjort kompletterande kiropraktorutbildning samt genomgått praktisk tjänstgöring skall efter ansökan hos Socialstyrelsen få legitimation som kiropraktor. Socialstyrelsen fastställer i varje enskilt fall omfattningen av den praktiska tjänstgöringen.

text: Socialstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs om utbildning och praktisk tjänstgöring för kiropraktorer.

text: Läkare

text: Nio månader fördelade mellan gruppen invärtesmedicinska specialiteter, inklusive barn- och ungdomsmedicin, och gruppen opererande specialiteter, med en minimitid inom respektive grupp om tre månader,

text: tre månader inom psykiatri eller barn- och ungdomspsykiatri, och

text: sex månader inom allmänmedicin.

text: Allmäntjänstgöring som läkare enligt

text: 3 kap. 2 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall fullgöras under minst ett år och sex månader, fördelade enligt följande.

text: Allmäntjänstgöring skall fullgöras på läkaranställning för allmäntjänstgöring (

text: blockförordnande

text: ) under handledning. Om det finns synnerliga skäl får Socialstyrelsen medge undantag från kravet på att tjänstgöringen skall fullgöras på ett blockförordnande.

text: Allmäntjänstgöringen skall avslutas med ett kunskapsprov som högskolemyndigheten ansvarar för. Kunskapsprovet skall avse måluppfyllelsen för allmäntjänstgöringen i dess helhet.

text: Socialstyrelsen skall meddela ytterligare föreskrifter om allmäntjänstgöring, dock inte om kunskapsprov.

text: En legitimerad läkare som vill uppnå kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) skall gå igenom den utbildning med huvudsakligen praktisk inriktning som Socialstyrelsen föreskriver. Socialstyrelsen skall även meddela de ytterligare föreskrifter som behövs om villkoren för att få kompetens som Europaläkare.

text: Naprapater

text: För legitimation som naprapat krävs fullgjord utbildning som naprapat som omfattar minst fyra års studier på heltid och som ger grundläggande teoretiska och kliniska kunskaper i medicinska ämnen med särskild inriktning på manuell medicin. Utbildningen skall avslutas med ett examensarbete.

text: Praktisk tjänstgöring enligt

text: 3 kap. 2 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall fullgöras under en tid som motsvarar ett års heltidstjänstgöring. Tjänstgöringen skall fullgöras under handledning vid en av Socialstyrelsen godkänd enskild läkar-, naprapat- eller kiropraktormottagning eller vid en godkänd enhet inom den offentliga hälso- och sjukvården. Tjänstgöringen kan fullgöras vid flera sådana mottagningar eller enheter.

text: Socialstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs om utbildning och praktisk tjänstgöring för naprapater.

text: Psykologer

text: Praktisk tjänstgöring som psykolog enligt

text: 3 kap. 2 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall fullgöras under en tid som motsvarar ett års heltidstjänstgöring. Tjänstgöringen skall fördelas på verksamhetsområden enligt föreskrifter som Socialstyrelsen meddelar. Tjänstgöringen skall fullgöras under handledning av en legitimerad psykolog.

text: Den praktiska tjänstgöringen skall fullgöras inom offentlig verksamhet eller i privat verksamhet som har godkänts för sådan tjänstgöring av Socialstyrelsen.

text: Sjukhusfysiker

text: För tiden fram till och med den 31 december 2008 skall äldre akademiska examina med fullgjord grundutbildning i radiofysik tillsammans med verksamhet som sjukhusfysiker anses likvärdiga med sjukhusfysikerexamen vid ansökan om legitimation som sjukhusfysiker.

text: Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om kompetenskrav för sjukhusfysiker.

text: Apotekare

text: Utöver apotekarexamen skall fullgjorda äldre apotekarutbildningar eller motsvarande utbildningar som fastställts av regeringen eller utbildningsanordnare anses likvärdiga med apotekarexamen vid ansökan om legitimation som apotekare.

text: Arbetsterapeuter

text: Utöver arbetsterapeutexamen skall fullgjorda äldre arbetsterapeutbildningar som fastställts av regeringen eller utbildningsanordnare anses likvärdiga med arbetsterapeutexamen vid ansökan om legitimation som arbetsterapeut.

text: Socialstyrelsen får meddela ytterligare föreskrifter om kompetenskrav för arbetsterapeuter.

text: Receptarier

text: Utöver receptarieexamen skall fullgjorda äldre receptarieutbildningar som fastställts av regeringen eller utbildningsanordnare anses likvärdiga med receptarieexamen vid ansökan om legitimation som receptarie.

text: Röntgensjuksköterska

text: Den som meddelats legitimation som sjuksköterska med inriktning mot diagnostisk radiologi enligt äldre bestämmelser jämställs med legitimerad röntgensjuksköterska. Detsamma gäller legitimerad sjuksköterska som fullgjort vidareutbildning i diagnostisk radiologi.

text: Den som har gått igenom en treårig högskoleutbildning med inriktning mot diagnostisk radiologi enligt äldre bestämmelser och som inte har fått legitimation som sjuksköterska skall på ansökan få legitimation som röntgensjuksköterska.

text: Förordning (2000:370).

text: Audionomer

text: Utöver audionomexamen skall fullgjorda äldre audionom- eller hörselvårdsassistentutbildningar som fastställts av regeringen eller utbildningsanordnare anses likvärdiga med audionomexamen vid ansökan om legitimation som audionom.

text: Förordning (2006:65).

text: Biomedicinska analytiker

text: Utöver biomedicinsk analytikerexamen skall fullgjorda äldre preparatris-, laboratris-, laborant- eller laboratorieassistent- och biomedicinsk analytikerutbildningar som fastställts av regeringen eller utbildningsanordnare anses likvärdiga med biomedicinsk analytikerexamen vid ansökan om legitimation som biomedicinsk analytiker.

text: Förordning (2006:65).

text: Dietister

text: Utöver dietistexamen skall fullgjorda äldre dietassistent-, dietetik- och dietistutbildningar som fastställts av regeringen eller utbildningsanordnare tillsammans med verksamhet som dietist i minst fem år anses likvärdiga med dietistexamen vid ansökan om legitimation som dietist.

text: Förordning (2006:65).

text: Ortopedingenjörer

text: Fullgjord äldre högre ortopedteknisk utbildning eller ortopedingenjörsutbildning som fastställts av regeringen eller utbildningsanordnare.

text: Fullgjord utbildning vid Handikappinstitutet samt yrkesverksamhet i minst 10 år med huvudsaklig inriktning på patientundersökningar i hälso- och sjukvården.

text: Förordning (2006:65).

text: Utöver ortopedingenjörsexamen skall följande utbildningar anses likvärdiga med ortopedingenjörsexamen vid ansökan om legitimation som ortopedingenjör:

text: 4 kap.

text: Specialistkompetens

text: Läkare

text: Den legitimerade läkare som vill uppnå specialistkompetens ska genomgå vidareutbildning under minst fem år för att förvärva de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompetensen. Specialistkompetensen ska förvärvas genom tjänstgöring som läkare under handledning och genom deltagande i kompletterande utbildning (

text: specialiseringstjänstgöring

text: Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om indelning och benämning av de specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås samt om vad som ska krävas för att få bevis om specialistkompetens. Meriter från utbildning på forskarnivå får tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen. Socialstyrelsen får meddela närmare föreskrifter om tillgodoräknande av sådana meriter.

text: Förordning (2008:1241).

text: Tandläkare

text: Den legitimerade tandläkare som vill uppnå specialistkompetens skall ha utövat allmän tandläkarpraktik under minst två år efter att ha fått legitimation som tandläkare och skall därefter genomgå vidareutbildning under minst tre år för att förvärva de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompetensen. Specialistkompetensen skall förvärvas genom tjänstgöring som tandläkare under handledning vid en klinik som godkänts av Socialstyrelsen och genom deltagande i kompletterande utbildning (

text: specialiseringstjänstgöring

text: Pedodonti

text: Ortodonti

text: Parodontologi

text: Oral kirurgi

text: Endodonti

text: Oral protetik

text: Odontologisk radiologi

text: Bettfysiologi

text: De specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås är följande.

text: Gemensamma bestämmelser för läkare och tandläkare

text: Socialstyrelsen skall meddela föreskrifter om vilka kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som skall gälla för varje specialistkompetens (

text: målbeskrivningar

text: Socialstyrelsen får också meddela ytterligare föreskrifter om vidareutbildning för specialistkompetens.

text: Socialstyrelsen får när det finns särskilda skäl meddela bevis om specialistkompetens till en legitimerad läkare eller en legitimerad tandläkare trots att hans eller hennes utbildning inte uppfyller villkoren i 1 respektive

text: 2 §

text: Sjuksköterskor

text: Av

text: 3 kap. 9 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område framgår att en legitimerad sjuksköterska som har specialistsjuksköterskeexamen enligt

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: har rätt att använda en skyddad specialistbeteckning (

text: specialistsjuksköterska

text: Förordning (2001:319).

text: Fullgjorda äldre vidareutbildningar och direktspecialiseringar, inom motsvarande specialområde och i förekommande fall med motsvarande inriktning som sägs i

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: , vilka godkänts av regeringen eller av regeringen erkänd utbildningsanordnare, ger också rätt att använda en skyddad specialistbeteckning.

text: Förordning (2001:319).

text: En legitimerad sjuksköterska som genomgått vidareutbildning i ett land som inte omfattas av EES-avtalet eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan kan efter prövning av Socialstyrelsen medges rätt att kalla sig specialistsjuksköterska om utbildningen till sin längd och sitt innehåll motsvarar specialistsjuksköterskeexamen enligt

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Sådan rätt medges endast för de specialområden och i förekommande fall den inriktning som anges i

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Förordning (2002:148).

text: 5 kap. Har upphävts genom förordning (2006:65).

text: 6 kap.

text: Särskilt förordnande att utöva yrke m.m.

text: Särskilt förordnande att utöva yrke enligt

text: 3 kap. 10 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område meddelas av Socialstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande, av sådan nämnd som avses i

text: 10 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: eller av någon annan myndighet.

text: Optiker

text: Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om kompetenskrav för behörighet som kontaktlinsoptiker.

text: Tandhygienister och tandsköterskor

text: Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om kompetenskrav för icke legitimerade tandhygienister och för tandsköterskor och om den behörighet som sådan kompetens ger.

text: Sjuksköterskor

text: Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om kompetenskrav för sjuksköterskor för att de skall få förskriva läkemedel och om den behörighet som sådan kompetens ger. Förordning (2001-84).

text: 7 kap.

text: Utländsk utbildning som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan

text: Apotekare

text: En apotekare som har sin utbildning i farmaci från ett annat EES-land än Sverige, eller från Schweiz, eller, om apotekaren är medborgare i Island, Liechtenstein eller Luxemburg och har en utbildning från ett tredje land som godkänts av behöriga myndigheter i hemlandet, skall på ansökan få legitimation som apotekare här i landet om apotekaren har ett sådant utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis för apotekare som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

text: Förordning (2004:737).

text: Barnmorskor

text: En barnmorska som har sin utbildning från ett annat EES- land än Sverige, eller från Schweiz, skall på ansökan få legitimation som barnmorska här i landet om barnmorskan har ett sådant utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis för barnmorskor och behövliga intyg om yrkespraktik som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

text: Förordning (2004:737).

text: Läkare

text: En läkare som har sin utbildning från ett annat EES-land än Sverige, eller från Schweiz, skall på ansökan få legitimation som läkare här i landet om läkaren har ett sådant utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis för läkare som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

text: Förordning (2004:737).

text: En läkare som efter föreskriven praktisk utbildning i ett annat EES-land än Sverige, eller i Schweiz, har rätt att kalla sig allmänpraktiserande läkare skall på ansökan få kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) här i landet om läkaren har svensk legitimation för yrket.

text: Förordning (2002:148).

text: En läkare som, efter föreskriven specialiseringstjänstgöring i ett annat EES-land än Sverige, eller i Schweiz, har rätt att kalla sig specialistkompetent läkare, ska på ansökan få bevis om specialistkompetens här i landet om läkaren har svensk legitimation för yrket och ett sådant bevis om specialistkompetens för läkare som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

text: Bevis om specialistkompetens för läkare enligt

text: 11 b §

text: får tidsbegränsas.

text: Bevis om specialistkompetens utfärdas endast för specialiteter som är godkända i Sverige.

text: Förordning (2007:806).

text: Sjuksköterskor

text: En sjuksköterska som har sin utbildning från ett annat EES-land än Sverige, eller från Schweiz, skall på ansökan få legitimation som sjuksköterska här i landet om sjuksköterskan har ett sådant utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

text: En sjuksköterska som har sin vidareutbildning från ett annat EES-land än Sverige, eller från Schweiz, skall på ansökan få rätt att kalla sig specialistsjuksköterska här i landet om sjuksköterskan har svensk legitimation och ett sådant bevis över avslutad behörighetsgivande utbildning som följer av EES- avtalet eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan. Sådan rätt medges endast för de specialområden och i förekommande fall den inriktning som anges i

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Förordning (2004:737).

text: Tandläkare

text: En tandläkare som har sin utbildning från ett annat EES- land än Sverige, eller från Schweiz, skall på ansökan få legitimation som tandläkare här i landet om tandläkaren har ett sådant utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis för tandläkare som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

text: Förordning (2004:737).

text: En tandläkare som, efter föreskriven specialiseringstjänstgöring i ett annat EES-land än Sverige, eller i Schweiz, har rätt att kalla sig specialistkompetent tandläkare, ska på ansökan få bevis om specialistkompetens här i landet om tandläkaren har svensk legitimation för yrket och ett sådant bevis om specialistkompetens för tandläkare som anges i föreskrifter meddelade av Socialstyrelsen.

text: Bevis om specialistkompetens för tandläkare enligt

text: 11 b §

text: får tidsbegränsas.

text: Förordning (2007:806).

text: Övriga yrken med legitimation eller annat behörighetsbevis

text: den sökande har ett sådant utbildnings-, examens- eller behörighetsbevis över behörighetsgivande utbildning som följer av EES-avtalet eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan, och

text: det yrke som sökanden avser att utöva här i landet och det yrke han eller hon är behörig för i ursprungsmedlemsstaten, är jämförbara yrkesverksamheter.

text: En sökande som har utbildning som arbetsterapeut, audionom, biomedicinsk analytiker, dietist, kiropraktor, logoped, optiker, ortopedingenjör, psykolog, psykoterapeut, receptarie, röntgensjuksköterska, sjukgymnast, sjukhusfysiker eller tandhygienist från ett annat EES-land än Sverige, eller från Schweiz, ska på ansökan få legitimation eller annat behörighetsbevis här i landet om

text: En yrkesutövare som avses i

text: och

text: 8 §§

text: får ansöka om legitimation eller annat behörighetsbevis enligt de bestämmelser som anges i

text: första stycket

text: Förordning (2007:806).

text: Gemensamma bestämmelser

text: En sökande som avses i

text: och

text: 9 §§

text: vars utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis inte uppfyller kraven för legitimation eller annat behörighetsbevis ska ändå få legitimation eller annat behörighetsbevis om den sökande genom yrkeserfarenhet förvärvat rättigheter till yrket eller har en jämställd utbildning och behörig myndighet intygat detta.

text: Förordning (2007:806).

text: Ansökan om kompetensbevis eller behörighet enligt

text: 10 §§

text: görs hos Socialstyrelsen.

text: Förordning (2007:806).

text: En yrkesutövare som avses i

text: och

text: 12 §§

text: och som för första gången avser att temporärt och tillfälligt utöva yrket i Sverige ska skriftligen underrätta Socialstyrelsen om detta.

text: Om yrkesutövaren har för avsikt att ett senare år tillhandahålla temporära och tillfälliga tjänster här, ska en underrättelse om detta ske det året.

text: En underrättelse enligt denna bestämmelse ska anses innefatta även en ansökan om tidsbegränsad legitimation.

text: Förordning (2007:806).

text: Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om vilka handlingar som ska bifogas en underrättelse enligt

text: 11 §

text: Förordning (2007:806).

text: En yrkesutövare som har ansökt om legitimation enligt

text: 11 §

text: och som uppfyller villkoren för legitimation enligt 1, 2, 3, 6, 7, 9, 10 eller

text: 12 §

text: , ska få en tidsbegränsad legitimation för yrket.

text: Förordning (2007:806).

text: En sökande som avses i 1-3, 6 eller

text: 7 §

text: som har sin utbildning från ett tredje land och som godkänts av behörig myndighet i ett annat EES-land än Sverige, eller i Schweiz, skall på ansökan få legitimation här i landet.

text: Förordning (2004:737).

text: Socialstyrelsen ska se till att en sökande enligt

text: 11 §§

text: får de upplysningar om svenska författningar som är nödvändiga för att utöva yrket.

text: Socialstyrelsen ska även i övrigt på förfrågan från en yrkesutövare i ett EES-land eller i Schweiz som har för avsikt att etablera sig i Sverige lämna upplysningar om vad som gäller i fråga om självständig yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården m.m. här i landet.

text: Förordning (2007:806).

text: Socialstyrelsen skall vid prövning av ansökan om kompetensbevis eller behörighet enligt 1-3, 6 eller

text: 7 §

text: ta hänsyn till den sökandes yrkeserfarenhet, vidareutbildning och fortbildning i yrket.

text: Förordning (2004:737).

text: Ärenden om legitimation eller annan behörighet enligt föreskrifter som avses i

text: 11 §§

text: ska handläggas skyndsamt. Socialstyrelsens beslut i ärenden enligt

text: 10 §§

text: ska fattas inom tre månader från ansökningsdagen. Om ansökan måste kompletteras eller om det finns andra särskilda skäl, får tidsfristen förlängas.

text: Socialstyrelsen ska om det behövs underrätta de behöriga hälso- och sjukvårdsmyndigheterna i det eller de EES-länder eller i Schweiz där yrkesutövaren tidigare varit verksam om beslut om legitimation eller behörighet som meddelats enligt

text: 10 §§

text: Förordning (2007:806).

text: döms för brott i sin yrkesutövning,

text: meddelas disciplinpåföljd med anledning av sin yrkesutövning,

text: föreskrivs en prövotid,

text: får sin legitimation återkallad, eller

text: får sin rätt att förskriva läkemedel eller alkohol inskränkt,

text: Om en yrkesutövare med svensk legitimation eller annan behörighet som avses i

text: och

text: 11 b §§

text: även har motsvarande utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis från ett annat EES-land än Sverige eller från Schweiz och yrkesutövaren här i landet ska Socialstyrelsen underrätta den behöriga hälso- och sjukvårdsmyndigheten i det andra landet om åtgärden och om skälen för åtgärden.

text: På begäran av en behörig hälso- och sjukvårdsmyndighet i ett annat EES-land eller i Schweiz, ska Socialstyrelsen skyndsamt lämna de upplysningar som kan behövas för prövning av behörighet i ett visst fall.

text: Förordning (2007:806).

text: Socialstyrelsen får meddela föreskrifter om de utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis som anges i EES-avtalet och avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan och som enligt

text: och

text: 8 §§

text: ska ge legitimation eller bevis om specialistkompetens här i landet.

text: Socialstyrelsen får även meddela ytterligare föreskrifter om legitimation eller annan behörighet som avses i

text: och

text: 11 b §§

text: samt om anpassningsperiod, lämplighetsprov och yrkesverksamhet i den utsträckning sådana krav enligt EES- avtalet eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan får ställas på en sökande.

text: Förordning (2007:806).

text: Socialstyrelsen skall i den utsträckning det behövs för att fullgöra Sveriges förpliktelser enligt EES-avtalet eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Schweiz å andra sidan lämna de upplysningar och utfärda de intyg om behörighet, yrkesverksamhet och liknande förhållanden som yrkesutövare och behöriga hälso- och sjukvårdsmyndigheter i andra EES-länder eller i Schweiz begär.

text: Förordning (2002:148).

text: 8 kap.

text: Bestämmelser om nordisk eller annan utländsk utbildning

text: har genomgått den kompletterande utbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som behövs för att kunskaperna och färdigheterna skall motsvara de svenska kraven,

text: har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska författningar, och

text: har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket.

text: Förordning (2006:65).

text: Den som har genomgått annan utbildning utomlands än som avses i

text: 7 kap.

text: 10 §§

text: skall på ansökan få kompetensbevis för ett yrke inom hälso- och sjukvården, tandvården eller detaljhandeln med läkemedel för vilket det finns bestämmelser om legitimation eller behörighet här i landet om den sökande

text: Ansökan om kompetensbevis enligt

text: 1 §

text: görs hos Socialstyrelsen, som i varje enskilt fall prövar om den sökande uppfyller förutsättningarna för kompetensbevis. Bifaller Socialstyrelsen ansökan, skall styrelsen utfärda det kompetensbevis som den sökandes kompetens berättigar till.

text: För att uppfylla kraven i

text: 1 § 1

text: för legitimation som kiropraktor här i landet skall den som har examen som Doctor of Chiropractic vid utländsk högskola eller motsvarande utbildning för kiropraktor fullgöra praktisk tjänstgöring i svensk hälso- och sjukvård motsvarande ett års heltidstjänstgöring.

text: Socialstyrelsen skall meddela ytterligare föreskrifter om kraven på utbildning, praktisk tjänstgöring, kunskaper i svenska författningar och språkkunskaper för dem som genomgått sådan utländsk utbildning som avses i

text: 1 §

text: De nordiska länderna

cells: Kompetensbevis eller Norge genomgången utbildning eller förvärvat kompetensbevis

cells: 1. Legitimation som läkare läkare i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: 2. Specialistkompetens för en specialitet som anges i

text: 4 kap. 1 §

cells: specialistkompetens för samma specialitet i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: Legitimation som läkare här i landet och

cells: 3. Legitimation som tandläkare tandläkare i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: 4. Specialistkompetens för en specialitet som avses i

text: 4 kap. 2 §

cells: Legitimation som tandläkare här i landet och

cells: 5. Legitimation som sjuksköterska godkännande som sjuksköterska i Danmark, Finland, Island eller Norge Auktorisation som sjuksköterska i Grönland, om det av beviset framgår att utbildningen är jämförbar med den danska utbildningen till sjuksköterska

cells: 6. Legitimation som barnmorska godkännande som jordemoder/ barnmorska/jordmor i Danmark, Finland, Island eller Norge eller kompetens som specialsjuksköterska i förlossnings- och moderskapsvård i Finland

cells: 7. Legitimation som sjukgymnast godkännande som fysioterapeut/ sjukgymnast i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: 8. Behörighet som distriktssköterska i Danmark, hälsovårdare i Finland eller helsesöster i Norge

cells: 9. Legitimation som apotekare godkännande som apotekare/ provisor i Danmark, Island, Norge eller Finland

cells: 10. Legitimation som receptarie godkännande som farmaceut/ receptarie Finland, Island eller Norge

cells: 11. Legitimation som optiker godkännande som optiker i Danmark, Finland eller Norge

cells: Legitimation i Island som optiker efter att ha gått igenom en utbildning i Danmark, Finland, Norge eller Sverige som kan ligga till grund för legitimation som optiker i det landet

cells: 12. Legitimation som psykolog godkännande som psykolog i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: 13. Behörighet som tandsköterska tandklinikassistent i Danmark, godkännande som tandsköterska/ närvårdare i Finland eller Island eller utbildning som tannlege- eller tannhelsesekretär eller tannlegeassistent i Norge

cells: 14. Legitimation som tandhygienist godkännande som tandhygienist i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: 15. Behörighet som tandtekniker till laboratorietekniker vid yrkesskola eller äldre, av behörig myndighet godkänd, utbildning till laboratorietandtekniker i Danmark, godkännande som tandtekniker i Finland eller innehav av gesällbrev i tandteknikerfacket i Norge

cells: 16. Behörighet som kontaktlinsoptiker i landet och kompetens som kontaktlinsoptiker i Danmark, Finland eller Norge

cells: 17. Legitimation som kiropraktor godkännande som kiropraktor i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: 18. Legitimation som logoped i Finland, godkännande i Island som logoped efter att ha genomgått utbildning i Finland eller Sverige som kan ligga till grund för legitimation som logoped i det landet, examen i Norge från universitet eller vidareutbildning vid högskola i specialpedagogik med specialisering i logopedi

cells: 19. Legitimation som arbetsterapeut godkännande som ergoterapeut/ arbetsterapeut i Danmark, Finland, Island eller Norge

cells: 20. Legitimation som biomedicinsk analytiker i Finland, Island eller Norge eller utbildning som hospitalslaborant i Danmark

cells: 21. Legitimation som röntgensjuksköterska röntgenskötare i Finland eller röntgentaeknar i Island Förodning (2006:65).

cells: Godkännande som radiograf i Danmark eller Norge,

text: Den som har den utbildning eller det kompetensbevis som anges i kolumn 2 i nedanstående tabell skall anses uppfylla kraven i

text: 1 §

text: för legitimation eller annan behörighet här i landet för det yrke som anges i kolumn 1 i tabellen.

text: Om en myndighet som prövar frågor om kompetensbevis i annan nordisk stat begär det, skall Socialstyrelsen lämna myndigheten de upplysningar som denna kan behöva för att avgöra prövningen i ett visst fall.

text: får sin legitimation återkallad, eller

text: Om en yrkesutövare med kompetensbevis här i landet även har sådant bevis i annan nordisk stat och han eller hon skall Socialstyrelsen underrätta myndigheten i den andra stat där yrkesutövaren innehar kompetensbevis om åtgärden och om skälen för åtgärden.

text: 9 kap.

text: Avgifter och överklagande av beslut

text: Avgifter för vissa ärenden

text: Avgift tas ut för prövning av ansökan enligt lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område eller enligt denna förordning i de fall som framgår av

text: andra stycket

text: För ansökningsavgiftens storlek m.m. gäller bestämmelserna i

text: 14 §§

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: , varvid följande avgiftsklasser tillämpas:

text: Lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

text: Ansökan om legitimation (

text: 3 kap. 2 §

cells: Kiropraktor, läkare, naprapat, psykolog eller psykoterapeut

cells: Apotekare, arbetsterapeut, audionom, barnmorska, biomedicinsk analytiker, dietist, logoped, optiker, ortopedingenjör, receptarie, röntgensjuksköterska, sjukgymnast, sjukhusfysiker, sjuksköterska, tandhygienist eller tandläkare

cells: Meddelande av kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

cells: Apotekare, arbetsterapeut, audionom, barnmorska, biomedicinsk analytiker, dietist, logoped, optiker, ortopedingenjör, receptarie, röntgensjuksköterska, sjukgymnast, sjukhusfysiker, sjuksköterska, specialistsjuksköterska, tandhygienist eller tandläkare

text: Förordning (2006:65).

text: Meddelande av kompetensbevis för den som har 4 genomgått utbildning utomlands (

text: 7 kap.

text: 10 §§

text: eller

text: 8 kap. 1 §

text: ), dock ej personal som tidigare har meddelats motsvarande kompetensbevis i ett EES-land eller i Schweiz. Kiropraktor, läkare, naprapat, psykolog eller psykoterapeut

text: Överklagande m.m.

text: Ett beslut av Socialstyrelsen att avslå en ansökan om kompetensbevis skall innehålla uppgift om i vilka avseenden kompetensen ansetts otillräcklig.

text: Socialstyrelsens beslut att inte medge undantag från kravet att allmäntjänstgöring skall fullgöras på blockförordnande får inte överklagas. Övriga bestämmelser om överklagande m.m. som finns i

text: 8 kap.

text: och

text: 16 §§

text: lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall gälla även för denna förordning.


text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 6 §

text: beträffande psykolog, psykoterapeut och sjukhusfysiker den 1 juli 1999, och i övrigt den 1 januari 1999, då förordningen (

text: ) om behörighet till vissa tjänster inom hälso- och sjukvården och om tillsättning av sådana tjänster skall upphöra att gälla.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014.

type: punkt

text: Behörig till anställning som fysioterapeut eller som vikarie på sådan anställning är även den som har legitimation som sjukgymnast.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1998:1518 i lydelse enligt SFS 2016:162

dcterms:title: Förordning (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården m.m.

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Socialdepartementet

beteckning: 1 §

text: I denna förordning ges bestämmelser om behörighet till vissa anställningar inom landstingens hälso- och sjukvård och om hur sådana anställningar sker.

text: Vad som i förordningen sägs om landsting gäller också kommun som inte ingår i ett landsting. Bestämmelserna i

text: 6 §

text: gäller även inom övrig kommunal hälso- och sjukvård.

type: paragraf

text: Behörighet till anställning

type: rubrik

beteckning: 2 §

text: Behörig till anställning som läkare för allmäntjänstgöring är den som avlagt läkarexamen. Detsamma gäller för den som genomgått medicinsk utbildning utomlands och skall genomgå kompletterande utbildning.

text: Behörig till anställning som läkare för specialiseringstjänstgöring är den som har legitimation som läkare.

beteckning: 3 §

text: Behörig till annan anställning som läkare än som sägs i

text: 2 §

text: är den som har specialistkompetens samt den som uppfyller kraven enligt

text: artikel 28 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer och punkt 5.1.4 i bilaga V till direktivet, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU

text: Förordning (2016:162).

beteckning: 4 §

text: Om särskilda skäl föreligger får Socialstyrelsen förklara en läkare behörig till anställning som avses i

text: 3 §

text: även om läkaren inte uppfyller behörighetsvillkoren.

beteckning: 5 §

text: Kan till vikarie för läkare vid semester eller annan ledighet eller under vakans inte förordnas någon som är behörig att utöva läkaryrket får Socialstyrelsen medge landstinget att förordna som vikarie en annan person som styrelsen bedömer i huvudsak kunna fullgöra de med anställningen förenade uppgifterna.

beteckning: 6 §

text: Behörig till anställning som barnmorska, fysioterapeut, psykolog, psykoterapeut, sjukhusfysiker eller sjuksköterska är den som har legitimation för sådant yrke och, vad gäller psykolog, även den som genomgår föreskriven praktisk tjänstgöring.

text: Detsamma gäller i fråga om vikarie på sådan anställning om Socialstyrelsen inte medgett undantag.

text: Förordning (2013:1152).

text: Anställning som läkare

beteckning: 7 §

text: Om anställningar som läkare och andra anställningar som är förenade med anställning som lärare vid en högskola finns bestämmelser i

text: 3 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434)

beteckning: 8 §

text: Anställning för specialistutbildad läkare skall kungöras ledig till ansökan av landstinget. Om särskilda skäl föreligger får dock anställning ske utan kungörelse.

text: Kungörelser som avses i

text: första stycket

text: skall införas i Post- och Inrikes Tidningar eller, om regeringen medger det, i en annan publikation med föreläggande av tre veckors ansökningstid, räknad från dagen för kungörandet.

beteckning: 9 §

text: Vid andra anställningar för specialistutbildade läkare än som avses i

text: 7 §

text: vid en enhet inom landstingets hälso- och sjukvård som upplåtits för grundläggande utbildning av läkare, skall tre sakkunniga pröva varje sökandes behörighet och bedöma skickligheten hos samtliga behöriga sökande. Vid bedömningen av skickligheten skall hänsyn tas främst till utbildning samt till klinisk och vetenskaplig skicklighet. De sakkunniga skall föra upp de fyra främsta behöriga sökandena på förslag.

text: Landstinget får därefter förordna en av de föreslagna på anställningen.

text: Två av de sakkunniga som avses i

text: 9 §

text: och suppleanter för dem utses för högst fyra år på det sätt som högskolestyrelsen bestämmer. Landstinget utser för samma tid en sakkunnig och suppleant för denne. Högskolestyrelsen utser ordförande och vice ordförande bland de sakkunniga.

text: Om ingen av de sakkunniga är verksam inom det område som den lediga anställningen avser, skall de tillkalla en läkare inom verksamhetsområdet att ingå som sakkunnig.

text: Om det behövs får de sakkunniga, efter medgivande av landstinget, inhämta yttrande från en annan läkare med särskild erfarenhet från det verksamhetsområde som den lediga anställningen avser.

text: Vid annan anställning för specialistutbildad läkare än som avses i

text: och

text: 9 §§

text: skall landstinget fästa avseende främst vid skickligheten för anställningen.

text: Sakkunniga skall samråda med varandra och utan onödigt dröjsmål avge sina anställningsförslag.

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 19 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: om omröstning och om rätt att få en avvikande mening antecknad skall tillämpas i fråga om de sakkunnigas beslut.

text: Vikariat på anställning som läkare som beräknas vara minst sex månader i följd ges i samma ordning som anställningen om Socialstyrelsen inte medgett undantag.

text: Läkare för allmäntjänstgöring anställs genom förordnande för högst två år.

text: Läkare för specialiseringstjänstgöring vid enheter som har upplåtits för grundläggande utbildning av läkare anställs genom förordnande för högst sex månader utöver den beräknade tid som behövs för att uppnå de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivits för specialiteten. Sådana anställningar för läkare får dock ske genom förordnande tills vidare, om det med hänsyn till den verksamhet som bedrivs vid enheten kan ske utan att utbildningens eller forskningens behov åsidosätts.

text: Tidsbegränsade förordnanden som har meddelats enligt första eller

text: andra stycket

text: får förlängas utöver den föreskrivna längsta tiden om särskilda skäl föreligger.

text: Den myndighet som skall anställa någon som avses i denna förordning skall utan dröjsmål anslå de sakkunnigas beslut om anställningsförslag på landstingets anslagstavla med uppgift om den dag då anslaget skedde. I kommun som inte ingår i något landsting anslås förslaget på kommunens anslagstavla.

text: Överklagande

text: Beslut av sakkunniga om anställningsförslag får överklagas hos Socialstyrelsen. Skrivelsen med överklagandet skall ha kommit in till Socialstyrelsen inom tre veckor från den dag då beslutet togs.

text: Socialstyrelsens beslut får inte överklagas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999, då förordningen (

text: ) om behörighet till vissa tjänster inom folktandvården och om tillsättning av sådana tjänster skall upphöra att gälla.

text: Äldre föreskrifter om allmäntjänstgöring som tandläkare gäller fortfarande i fråga om tandläkare som skall fullgöra sådan tjänstgöring för att få legitimation för tandläkare.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1998:1519 i lydelse enligt SFS 2019:1035

dcterms:title: Förordning (1998:1519) om behörighet till vissa anställningar inom folktandvården m.m.

text: I denna förordning ges föreskrifter om behörighet till vissa anställningar inom folktandvården och om hur sådana anställningar sker.

text: Behörig till en anställning som tandläkare under specialiseringstjänstgöring är den som har legitimation som tandläkare och som har utövat allmän tandläkarpraktik under minst två år.

text: Tandläkare under specialiseringstjänstgöring anställs för högst sex månader utöver den beräknade tid som behövs för att uppnå de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivits för den sökta specialiteten.

text: Tandläkare, i vars arbetsuppgifter det ingår att i väsentlig omfattning medverka i högskoleutbildning för tandläkarexamen, anställs tills vidare, dock längst för tre år.

text: Förordning (2007:434).

text: Vid anställning som chef vid en enhet för specialisttandvård ska regionen fästa avseende främst vid skickligheten för anställningen.

text: Förordning (2019:1035).


text: Denna förordning träder i kraft den 15 februari 1999. Den tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1999.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §; nya 12, 13 §§, rubr. närmast före 12 §

dcterms:identifier: SFS 1998:1526 i lydelse enligt SFS 2007:45

dcterms:title: Förordning (1998:1526) för Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor

rdfs:label: Finansdepartementet ESA

text: Uppgifter

text: Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor prövar frågor om tvister om tillämpningen av avtalet den 31 januari 1986 om ersättning vid personskada (

kind: term

text: PSA

text: ). Skiljenämnden prövar också överklaganden av beslut av Kammarkollegiet enligt

text: -– lagen (

text: ) om statlig ersättning vid ideell skada m.m.,

text: -– förordningen (SKOLFS 1991:47) om ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning, och

text: -– förordningen (

text: ) om ersättning vid skada till deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program m.m.

text: Skiljenämnden prövar även andra frågor i den mån det framgår av avtal eller andra författningar eller beslut.

text: Förordning (2002:247).

text: Skiljenämnden skall lämna underrättelser om sina beslut till Kammarkollegiet och den av parterna inrättade nämnden för bedömning av ärenden om personskadeersättning inom det statliga avtalsområdet (PSA-nämnden).

text: Förordning (2002:247).

text: Organisation

text: Skiljenämnden består av ordförande och ytterligare två ledamöter. Ledamöterna förordnas av regeringen för en bestämd tid. För ordföranden utser regeringen en personlig ersättare. För varje övrig ledamot utser regeringen två personliga ersättare. En ledamot, dock inte ordföranden, och dennes ersättare utses efter förslag av de statsanställdas huvudorganisationer.

text: Ordföranden och ordförandens ersättare skall vara eller ha varit ordinarie domare.

text: Förordning (2007:45).

text: Skiljenämndens kansligöromål utförs av Kammarkollegiet, som utser sekreterare åt nämnden.

text: Staten som arbetsgivare företräds inför skiljenämnden av Arbetsgivarverket.

text: Ärendenas handläggning

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 43 §§

text: lagen (

text: ) om skiljeförfarande gäller för handläggningen, om inte annat följer av denna förordning.

text: Förordning (2000:583).

text: Skiljenämnden sammanträder när ordföranden anser att det behövs.

text: Ett ärende avgörs efter föredragning av sekreteraren.

text: Skiljenämnden får ge den som förväntas kunna lämna upplysningar i ett ärende tillfälle att närvara när nämnden behandlar ärendet, dock inte när den fattar beslut.

text: Den som har varit närvarande får av skiljenämnden tillerkännas skälig ersättning av allmänna medel för sina inställelsekostnader.

text: Ersättning m.m.

text: Bestämmelserna i förordningen (

text: ) om ersättning för uppdrag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m. skall tillämpas på skiljenämnden.

text: Kostnaderna för skiljenämndens verksamhet betalas av Kammarkollegiet.

text: Verksamhetsberättelse och årlig redovisning

text: Förordningen (2000:605)

text: om årsredovisning och budgetunderlag skall inte tillämpas på skiljenämnden.

text: Förordning (2007:45).

text: Skiljenämnden skall senast den 1 april varje år lämna en berättelse till regeringen om sin verksamhet under det senaste kalenderåret.

text: Förordning (2007:45).


dcterms:title: Förordning (1998:1544) om ränta på studielån för år 1999

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Regeringen föreskriver att den ränta som enligt

text: 8 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349)

text: skall betalas på studielån skall vara 4,1 procent för år 1999.


rpubl:andrar: upph. 6 kap 10 §; ändr. 3 kap 6, 8, 9 §§, 4 kap 12 §; ny 3 kap 6 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 17 §, rubr. närmast före 2 kap 17 §

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 1, 2, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 14 §, 6 kap 5, 6 §§

rpubl:andrar: upph. 6 kap 15 §, 7 kap 2 §, rubr. närmast före 6 kap 15 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 3 §, 2 kap 12 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 2 §

rpubl:andrar: upph. 2 kap 17 §, rubr. närmast före 2 kap 17 §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 11 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 2003 men tillämpas inte på personer som anställts tidigare.

rpubl:andrar: ändr. 6 kap. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 8 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 9 §, 3 kap 4, 14 §§, rubr. närmast före 2 kap 9 §, 3 kap 14 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 7, 16 §§, 3 kap 6 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 8 §, 5 kap 2, 3 §§; ny 5 kap 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 4 §

rpubl:andrar: ny 3 kap 15 a §

rpubl:andrar: ändr. 6 kap 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av sådana beslut i anställningsärenden som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 7 kap; ändring 1 kap 7 §, 2 kap 8 §, 3 kap 1 §, rubr närmast före 1 kap 7 §; nya 3 kap 5 a, 5 b, 5 c §§

rpubl:andrar: ny 4 kap 14 a §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap. 8 §

rpubl:andrar: upph. 5 kap.; ändr. 1 kap. 3 §, 6 kap. 5 §; nya 3 kap. 4 a, 5 d §§

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1998:1558 i lydelse enligt SFS 2014:192

dcterms:title: Polisförordning (1998:1558)

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: 1 kap.

text: Polisen

text: Organisation

text: Enligt

text: 4 § polislagen (1984:387)

text: utgör varje län ett polisdistrikt och i varje polisdistrikt finns det en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. Rikspolisstyrelsen är enligt

text: 7 § samma lag

text: central förvaltningsmyndighet för polisen.

text: Regeringen bestämmer namnen på polisdistrikten. Polismyndigheternas namn skall stämma överens med polisdistriktens namn.

text: Bestämmelser om polisen

text: Grundläggande bestämmelser om polisen finns i

text: polislagen (1984:387)

text: Närmare bestämmelser om Rikspolisstyrelsen finns i förordningen (

text: ) med instruktion för Rikspolisstyrelsen.

text: Bestämmelser om utbildning finns i

text: polisutbildningsförordningen (1999:740)

text: Bestämmelser om handläggning av vissa ärenden som gäller anställda inom polisen, vissa uppdragstagare hos polisen och studenter vid polisprogrammet finns i förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m.

text: Förordning (2010:1033).

text: Polisman

text: rikspolischefen, säkerhetspolischefen, överdirektören vid Rikspolisstyrelsen, rikskriminalchefen och biträdande säkerhetspolischefen,

text: länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendent, polisintendent och polissekreterare,

text: kommissarie, inspektör och polisassistent samt polisaspirant som under tjänstgöringstid fullgör aspirantutbildning vid en polismyndighet,

text: sådan anställd vid Rikspolisstyrelsen som avses i 2 eller 3, och

text: chef för arbetsenhet och avdelningschef vid Rikspolisstyrelsen liksom rektorn vid Polishögskolan, om dessa tidigare haft anställning som avses i 1, 2 eller 3.

text: Med

text: polisman

text: avses vid tillämpning av lag eller annan författning

text: Om polismän som anges i

text: första stycket

text: inte uppehåller sin befattning som polisman, tillämpas dock inte bestämmelser om polisman på dem.

text: Att vad som föreskrivs om polismän också gäller militärpolismän följer av förordningen (

text: ) med reglemente för militärpolisen.

text: Förordning (2012:486).

text: Polisens arbetsformer

text: Polisen skall organisera och planera verksamheten så att de samlade resurserna används så effektivt som möjligt och att därmed de mål uppnås och de riktlinjer följs som riksdagen och regeringen har lagt fast.

text: I sitt arbete för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och för att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp enligt

text: 1 § polislagen (1984:387)

text: skall polisen uppmärksamma och beakta krav och önskemål från dem som bor och verkar i polisdistriktet.

text: Polisen bör utveckla och välja sådana arbetsformer som bidrar till ett nära och gott förhållande mellan den och allmänheten. Polisen bör se till att den är tillgänglig och synlig. Polisen bör sträva efter att ge medborgarna råd och stöd och särskilt ge dem som har utsatts för ett brott den information som behövs med anledning av brottet.

text: Undantag från myndighetsförordningen

text: Följande bestämmelser i

text: myndighetsförordningen (2007:515)

text: ska inte tillämpas på polismyndigheterna:

text: 2 §

text: om myndighetens ledning,

text: och

text: 4 §§

text: om ledningens ansvar,

text: 5 §

text: om delegering,

text: 18 §§

text: om särskilda bestämmelser för enrådighetsmyndigheter, styrelsemyndigheter och nämndmyndigheter,

text: 20 §

text: om ärendenas handläggning,

text: 27 §

text: om myndighetens rätt att företräda staten vid domstol,

text: 28 §

text: om åtgärder med anledning av Riksrevisionens revisionsberättelse, och

text: 29 §

text: om ärendeförteckning.

text: Förordning (2007:1149).

text: 2 kap.

text: Polismyndighetens organisation

text: Polisstyrelsens och polisnämndens sammansättning

text: Varje polismyndighet skall enligt

text: 5 § polislagen (1984:387)

text: för sin ledning ha en polisstyrelse. Styrelsen skall bestå av länspolismästaren och högst tretton andra ledamöter, som utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen utser bland ledamöterna, utom länspolismästaren, ordförande och vice ordförande i polisstyrelsen.

text: Polisstyrelsen får enligt

text: 5 a § polislagen (1984:387)

text: inrätta en eller flera polisnämnder som under styrelsen skall leda polismyndigheten inom den eller de delar av polisdistriktet som styrelsen bestämmer. Av samma bestämmelse följer att polisstyrelsen utser ledamöter och suppleanter i polisnämnden.

text: Ledamöterna i polisnämnden, utom polismännen som ingår i nämnden, utser bland sig en ordförande och en vice ordförande. Den blir vald som får flest röster. Vid lika röstetal avgörs utgången genom lottning.

text: Utsedda ledamöter eller suppleanter i polisstyrelser eller i polisnämnder förlorar omedelbart sitt uppdrag, om de inte längre är behöriga enligt

text: 5 § tredje stycket polislagen (1984:387)

text: därför att de upphör att vara svenska medborgare, att vara bosatta inom polisdistriktet eller att ha rösträtt vid val till kommunfullmäktige.

text: Beslutförhet

text: Polisstyrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden, länspolismästaren och minst fyra andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt behandlas, bör samtliga ledamöter närvara.

text: Vid lika röstetal vid omröstning i styrelsen har ordföranden utslagsröst.

text: Om ett ärende i polisstyrelsen är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden eller vice ordföranden, länspolismästaren och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte avgöras på detta sätt, får länspolismästaren besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör.

text: Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med polisstyrelsen.

text: Vad som sägs i

text: 6 §§

text: gäller också polisnämnden. Om den ställföreträdande polischefen eller chefen för ett polisområde ingår i polisnämnden i stället för länspolismästaren, gäller för dessa vad som anges för länspolismästaren.

text: Förordning (2005:52).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: ska tillämpas på polisstyrelserna och på polisnämnderna.

text: Personalföreträdarna har rätt att yttra sig vid all handläggning i styrelserna eller nämnderna.

text: Förordning (2007:1149).

text: Representant för åklagarväsendet

text: Den åklagare som Åklagarmyndigheten utser har rätt att delta i och yttra sig vid polisstyrelsens och polisnämndernas sammanträden och att få sin mening antecknad till protokollet.

text: Förordning (2004:1278).

text: Närpolisråd

text: Vid polismyndigheten får det finnas närpolisråd och andra organ för samråd och samverkan mellan polismyndigheten och andra myndigheter eller allmänheten.

text: Polismyndighetens ledning

text: Chef för en polismyndighet är en länspolismästare.

text: Den ställföreträdande polischefen skall vara en biträdande länspolismästare eller, om det inte finns en sådan vid polismyndigheten, den befattningshavare som anges i arbetsordningen.

text: När både länspolismästaren och ställföreträdaren har förhinder, skall länspolismästarens uppgifter skötas av den som anges i arbetsordningen.

text: Förordning (2002:1).

text: Övrig personal

text: Rikspolisstyrelsen skall bestämma hur många biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter, polisintendenter och polissekreterare som skall finnas vid en polismyndighet.

text: Polismyndigheten skall bestämma hur många polismän i övrigt som skall finnas vid myndigheten.

text: Rikspolisstyrelsen får fördela polisaspiranter för aspirantutbildning till polismyndigheterna.

text: Förordning (2001:2).

text: Vid de polismyndigheter som Rikspolisstyrelsen beslutar skall anställda avdelas för sådant polisarbete som leds av Rikspolisstyrelsen.

text: Chefskapet för dessa anställda utövas av Rikspolisstyrelsen.

text: Vakthavande befäl

text: Vid varje polismyndighet skall det finnas vakthavande polisbefäl. I den utsträckning som det behövs för vaktuppdraget utövar det vakthavande polisbefälet befälet över varje annan polisman som tjänstgör inom ramen för vaktuppdraget utom över sin förman i uppdraget.

text: Om polismyndigheterna träffat en överenskommelse om det, får ett vakthavande polisbefäl vid en polismyndighet också utöva befäl enligt

text: första stycket

text: vid en annan polismyndighet.

text: Förordning (2005:52).

text: 17 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2002:717).

text: Arbetsordning

text: För varje polismyndighet skall det finnas en arbetsordning. Den skall innehålla de allmänna bestämmelser för arbetet inom myndigheten som behövs utöver

text: polislagen (1984:387)

text: , denna förordning och andra föreskrifter av regeringen och Rikspolisstyrelsen.

text: Polismyndigheten får dessutom meddela särskilda föreskrifter till personalen.

text: Polismyndighetens arbetsordning beslutas av polisstyrelsen.

text: 3 kap.

text: Polismyndighetens uppgifter

text: Polisstyrelsens uppgifter

text: att polisarbetet bedrivs i överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer som riksdagen och regeringen har lagt fast för polisverksamheten,

text: att polisarbetet bedrivs effektivt och uppfyller rättssäkerhetens krav, och

text: att förvaltningen fungerar väl.

text: Polisstyrelsen ska särskilt se till

text: Polisstyrelsen ska se till att verksamheten är organiserad på ett ändamålsenligt sätt och att den samordnas med verksamheten vid andra polismyndigheter.

text: Styrelsen ska biträda länspolismästaren och föreslå honom eller henne de åtgärder som styrelsen finner motiverade.

text: Förordning (2007:1149).

text: viktiga frågor om planeringen och inriktningen av verksamheten samt ekonomi,

text: viktiga frågor som rör polismyndighetens organisation, och

text: andra frågor som länspolismästaren hänskjuter till styrelsen.

text: Polisstyrelsen avgör

text: Styrelsen får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilda fall.

text: Polisstyrelsen skall yttra sig i samband med att länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter och polisintendenter skall anställas.

text: Polisstyrelsen skall bestämma vad som skall gälla om planering och uppföljning av polisens arbete och den skall göra det inom ramen för de föreskrifter som Rikspolisstyrelsen har meddelat med stöd av

text: 13 b § förordningen (1989:773)

text: med instruktion för Rikspolisstyrelsen. Polisstyrelsen skall vid planeringen och uppföljningen samverka nära med Åklagarmyndigheten och, i förekommande fall, med Kustbevakningen.

text: Förordning (2004:1278).

text: Polisstyrelsen får utse en eller flera av sina ledamöter eller en eller flera av de valda ledamöterna i en polisnämnd att särskilt följa utredningar i ärenden som avses i

text: 3 § förordningen (2010:1031)

text: om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. och som gäller anställda eller uppdragstagare vid myndigheten. Styrelsen kan bestämma att en polisnämnd får ta emot information om hur ärenden som överlämnats till åklagare har slutbehandlats.

text: Förordning (2010:1033).

text: Polisnämndens uppgifter

text: Polisnämnden avgör i den utsträckning som polisstyrelsen bestämmer sådana ärenden som avses i

text: 2 § första stycket

text: och

text: 3 §

text: . Polisnämnden avgör också andra frågor som hänskjuts till nämnden av länspolismästaren, av den ställföreträdande polischefen eller av chefen för det polisområde som ingår i nämnden.

text: Polisstyrelsen får bestämma att polisnämnden skall bereda ärenden som skall avgöras av styrelsen. Polisstyrelsen bör särskilt se till att ärenden delegeras till polisnämnden i den utsträckning som det behövs med hänsyn till att polisarbetet skall vara lokalt förankrat.

text: Polisnämnden får inte avgöra frågor som avser polisledning i särskilda fall.

text: Länspolismästarens och andra anställdas uppgifter

text: Länspolismästaren ansvarar för polismyndighetens verksamhet. Han eller hon ska se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att polismyndigheten hushållar väl med statens medel.

text: Länspolismästaren ska hålla styrelsen informerad om verksamheten.

text: Förordning (2007:1149).

text: Länspolismästaren är skyldig att vid polismyndigheten genomföra den interna styrning och kontroll som Rikspolisstyrelsen ansvarar för enligt förordningen (

text: Förordning (2007:1149).

text: Länspolismästaren ansvarar för polismyndighetens arbetsgivarpolitik enligt

text: 8 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: och företräder myndigheten som arbetsgivare.

text: Förordning (2007:1149).

text: Länspolismästaren ska, om inte polisstyrelsen bestämt något annat, se till att de övriga ledamöterna i polisstyrelsen fortlöpande informeras om sådana ärenden som avses i

text: 3 § förordningen (2010:1031)

text: om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. och som gäller anställda och uppdragstagare vid myndigheten. Ledamöterna ska i sådana fall även informeras om hur de ärenden som överlämnats till åklagare har slutbehandlats.

text: Förordning (2010:1033).

text: Ärenden vid en polismyndighet som inte skall avgöras av polisstyrelsen eller polisnämnden avgörs av länspolismästaren. Om sådana ärenden inte behöver prövas av länspolismästaren, får de dock avgöras av någon annan anställd enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. Ärenden vid myndigheten som inte behöver prövas av länspolismästaren får också avgöras av en anställd vid en annan polismyndighet, om myndigheterna har träffat en överenskommelse om sådan samverkan.

text: Förordning (2005:52).

text: När polismyndigheten bestämmer om fördelning av ärenden enligt

text: 6 §

text: skall den se till att ärendena fördelas mellan de anställda efter deras kvalifikationer. Vid fördelningen skall myndigheten beakta vad som krävs för att upprätthålla kvalitet och säkerhet i handläggningen och se till att effektivitet och snabbhet i verksamheten främjas. Myndigheten skall också beakta i vilken utsträckning handläggningen kräver särskild kompetens, utbildning eller erfarenhet. Samtidigt skall myndigheten se till att ärendena inte handläggs av personal som är mer kvalificerad än vad ärendet kräver. Polismyndigheten får inte överlämna åt någon annan än en polisman att avgöra eller leda handläggningen av ärenden som enligt

text: rättegångsbalken

text: skall skötas av en polismyndighet.

text: Förordning (1999:739).

text: Beslut av större vikt som tål uppskov får inte fattas i länspolismästarens frånvaro. Utan länspolismästarens medgivande får det inte heller vidtas sådana åtgärder som är oförenliga med föreskrifter som polismyndigheten har meddelat.

text: om frihetsberövande,

text: om att avvisa eller avlägsna deltagare i folksamlingar enligt

text: 13 c § polislagen (1984:387)

text: om att skaffa sig tillträde till en bostad eller något annat ställe eller för att undersöka transportmedel enligt

text: 20 § första

text: och

text: andra styckena

text: polislagen

text: om att skaffa sig tillträde till eller förhindra tillträde till ett hus, rum eller annat ställe m.m. eller om kroppsvisitation enligt

text: 23 § första

text: och

text: andra styckena

text: polislagen

text: om att förbjuda tillträde till ett visst område eller utrymme eller att anvisa deltagare i en folksamling att följa en viss väg enligt

text: 24 § polislagen

text: om vitesföreläggande,

text: om allmänna sammankomster och cirkusföreställningar enligt

text: 2 kap.

text: ordningslagen (1993:1617)

text: om förbud att fortsätta att använda vissa platser eller lokaler enligt

text: 3 kap. 17 § första stycket andra meningen ordningslagen

text: om att återkalla tillstånd enligt

text: 3 kap. 18 § ordningslagen

text: om att någon ska vidta vissa åtgärder enligt

text: 3 kap. 19 § ordningslagen

text: om att polismyndigheten ska vidta vissa åtgärder enligt

text: 3 kap. 21 § ordningslagen

text: om tillstånd i fråga om handel,

text: om hämtning av barn enligt

text: 21 kap.

text: föräldrabalken

text: eller om åtgärder enligt

text: 10 § andra stycket

text: samma kapitel,

text: om hämtning av barn enligt

text: 18 § lagen (1989:14)

text: om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. eller om överflyttning av barn eller om åtgärder enligt

text: 20 § samma lag

text: om avvisning eller om överlämnande enligt

text: 8 kap.

text: 17 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: utlänningslagen (2005:716)

text: om att ta en utlänning i förvar eller att ställa utlänningen under uppsikt enligt

text: 10 kap.

text: och

text: 17 §§

text: utlänningslagen

text: om att ta emot en nöjdförklaring enligt

text: 15 kap. 2 § utlänningslagen

text: om verkställighet enligt

text: 12 kap.

text: och

text: 17 §§

text: utlänningslagen

text: om att göra en anmälan som rör utvisning enligt

text: 2 § lagen (1991:572)

text: om särskild utlänningskontroll, om förvar enligt

text: 8 § första stycket samma lag

text: , om husrannsakan, kroppsvisitation m.m. enligt

text: 19 § samma lag

text: eller om att framställa yrkande om tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation m.m. enligt

text: 21 § andra stycket samma lag

text: om tillstånd att resa in från eller ut till något annat land enligt

text: 6 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97)

text: om förordnande av offentligt biträde,

text: om förskott för överlastavgift enligt

text: 8 a § lagen (1972:435)

text: om överlastavgift eller om att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden enligt

text: 8 b § samma lag

text: om att göra en anmälan om tillträdesförbud enligt

text: 6 § tredje stycket lagen (2005:321)

text: om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang,

text: om förskott för sanktionsavgift enligt

text: 10 kap. 5 § förordningen (2004:865)

text: om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. eller om att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden enligt

text: 10 kap. 6 § samma förordning

text: , eller

text: om förskott för sanktionsavgift enligt

text: 25 a § förordningen (1993:185)

text: om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter eller om att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden enligt

text: 25 b § samma förordning

text: Länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter, polisintendenter eller polissekreterare får fatta beslut

text: Polismyndigheten får uppdra åt en annan anställd än som anges i

text: första stycket

text: att fatta beslut i ärenden som anges där, om den anställde har den kompetens, utbildning och erfarenhet som behövs.

text: Förordning (2014:192).

text: Polismyndigheten svarar för att anställda som bedöms vara lämpade för chefsbefattningar ges möjligheter till kompetensutveckling. Har den som skall anställas som chef inom polisen inte tidigare genomgått polisprogrammet vid Polishögskolan eller motsvarande utbildning, skall polismyndigheten i samråd med Rikspolisstyrelsen se till att han eller hon får den polisutbildning som behövs för chefsuppdraget.

text: Förordning (1999:739).

text: Polisförstärkning

text: En polismyndighet får besluta om polisförstärkning till en annan polismyndighet och begära polisförstärkning från en annan polismyndighet.

text: Frågor om polisförstärkning prövas av myndighetens chef eller i brådskande fall av kommissarier eller vakthavande polisbefäl.

text: Chef för den personal som tjänstgör som polisförstärkning är länspolismästaren vid den polismyndighet som har tilldelats förstärkningen, om något annat inte har bestämts i det enskilda fallet.

text: Särskild beredskap

text: Varje polismyndighet skall upprätta planer för polisens insatser vid särskilda händelser och för polisens insatser vid skyddet av viktigare objekt i polisdistriktet.

text: Information till länsstyrelsen

text: Polismyndigheten skall hålla länsstyrelsen informerad om omständigheter av väsentlig betydelse för länsstyrelsens verksamhet.

text: Samråd med åklagarväsendet

text: Polismyndigheten skall samråda med Åklagarmyndigheten och, i förekommande fall, med Ekobrottsmyndigheten, innan den fattar beslut om föreskrifter som berör åklagarväsendet.

text: Förordning (2004:1278).

text: Handläggningen av ärenden

text: Ärenden - som inte avser ledningen av polisverksamheten i särskilt fall - avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 6 §

text: avgörs utan föredragning.

text: I frågor som rör kvalificerade skyddsidentiteter enligt lagen (

text: ) om kvalificerade skyddsidentiteter skall Rikspolisstyrelsen biträda polismyndigheten.

text: Förordning (2006:1077).

text: Dokumentation av beslut

text: vad det innehåller,

text: vem som fattat beslutet,

text: vem som i övrigt varit närvarande vid den slutliga handläggningen av ärendet, och

text: vilken dag beslutet fattades.

text: För varje beslut som polismyndigheten fattar och som inte angår ledningen av polisverksamheten i särskilt fall, skall det vid myndigheten finnas en handling. Av handlingen skall det framgå

text: Protokoll skall föras när det förekommer avvikande mening eller när det behövs protokoll av någon annan orsak. Avvikande mening behöver dock inte antecknas i protokollet, om den framgår av någon annan handling hos polismyndigheten.

text: I skrivelser från polismyndigheten till regeringen, statsråd, Rikspolisstyrelsen eller länsstyrelsen skall det anges vem som fattat det beslut som skrivelsen avser eller i övrigt närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet och vem som varit föredragande. Har avvikande mening förekommit i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgå av protokollsutdrag som bifogas.

text: 4 kap.

text: Skyldigheter i anställningen

text: Uppträdande

text: Anställda inom polisen skall i arbetet uppträda på ett sätt som inger förtroende och aktning. De skall uppträda hövligt, hänsynsfullt och med fasthet samt iaktta självbehärskning och undvika vad som kan uppfattas som utslag av ovänlighet eller småaktighet.

text: Skadas någon till följd av ingripande av en polisman och är skadan inte obetydlig, skall den polismannen genast se till att den skadade får den vård som behövs och anmäla det inträffade till sin förman.

text: Förman och befäl

text: Förman i en viss verksamhet är den som i förhållande till någon annan leder och ansvarar för den verksamheten.

text: Det skall av arbetsordningen eller av order framgå vem som är befäl vid ett uppdrag som polismän utför gemensamt. I annat fall är den som har den högsta befattningen befäl. Om flera polismän har lika höga befattningar är den befäl som har haft befattningen längst tid eller, om de har haft befattningen lika länge, den till levnadsåldern äldste.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Bestämmelser om rapporteringsskyldighet i fråga om brott finns i

text: 9 § polislagen (1984:387)

text: Polismän får i fråga om överträdelser som omfattas av ett förordnande enligt lagen (

text: ) om felparkeringsavgift låta bli att lämna parkeringsanmärkning och nöja sig med ett påpekande eller en påminnelse till den felande, om de bedömer att överträdelsen med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet är obetydlig.

text: Polismännen skall underrätta sin närmaste förman om sådana förhållanden i övrigt som rör arbetet och som förmannen bör känna till.

text: Första stycket gäller även andra anställda inom polisen än polismän.

text: Tjänstgöring utanför polismyndigheten

text: Anställda inom polisen är skyldiga att efter order tjänstgöra utanför polisdistriktet.

text: Polismän får fortsätta ett uppdrag utanför polisdistriktet för att fullfölja en spaning, för att gripa någon som har begått brott eller är efterlyst för brott eller när det av någon annan anledning behövs. Om det behövs från allmän synpunkt, får polismän också i övrigt ingripa utanför polisdistriktet för att trygga allmän ordning och säkerhet eller för att tillförsäkra allmänheten skydd och hjälp, vare sig polismännen är lediga eller inte.

text: Polismännen skall snarast underrätta polismyndigheten i det polisdistrikt där de gjorde ingripandet, om det inte är obehövligt.

text: Skyldigheter under ledig tid

text: efter en förmans order tjänstgöra,

text: självmant ingripa för att trygga den allmänna ordningen och säkerheten inom det polisdistrikt där de är anställda, och

text: självmant anmäla sig hos sin närmaste förman vid särskilt allvarliga händelser, såsom vid upplopp eller andra liknande oroligheter, naturkatastrofer, omfattande bränder eller omfattande trafikolyckor eller andra större olyckor.

text: Även när polismän är lediga är de skyldiga att

text: När polismän börjar semester eller annan ledighet, skall de lämna uppgift till polismyndigheten om var de tänker vistas under ledigheten, om inte polismyndigheten bestämmer något annat.

text: Beredskap

text: Beredskap skall fullgöras av sådan personal inom en polismyndighet som är behörig att på myndighetens vägnar fatta beslut i förekommande ärenden och som vid behov kan ge råd och anvisningar till personalen i övrigt. Polismyndigheten bestämmer vilka som skall delta i beredskapen.

text: Beredskapen skall fullgöras vid den egna polismyndigheten eller vid en annan polismyndighet, om myndigheterna har träffat överenskommelse om sådan samverkan.

text: Förordning (1999:739).

text: Medverkan av andra

text: Bestämmelser om medverkan av Försvarsmakten finns i förord- ningen (1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhet. Bestäm- melser finns också om hemvärnsmäns medverkan vid efterspanings- och bevakningstjänst m.m.

text: Polismyndigheten får använda frivilliga för eftersökning genom skallgång eller på annat sätt.

text: Polismyndigheten får, utöver vad som anges i

text: 14 §

text: , anlita lämpliga personer som ideellt stöder myndigheten i dess verksamhet. Sådant stöd får inte innefatta myndighetsutövning.

text: Förordning (2008:772).

text: Polislegitimation

text: Polismän skall under tjänstgöring ha med sig tjänstekort för polisman (

text: polislegitimation

text: ), om inte särskilda skäl ger anledning till något annat.

text: De närmare föreskrifter om polislegitimation som behövs utöver förordningen (

text: ) om tjänstekort meddelas av Rikspolisstyrelsen.

text: 5 kap. Har upphävts genom förordning (2010:1033).

text: 6 kap.

text: Anställningar

text: Anställningar

text: Länspolismästaren vid Polismyndigheten i Stockholms län anställs för högst sex år genom beslut av regeringen efter anmälan av Rikspolisstyrelsen.

text: Länspolismästarna vid polismyndigheterna i Västra Götaland och i Skåne anställs tills vidare genom beslut av regeringen efter anmälan av Rikspolisstyrelsen.

text: De polismän som avses i

text: andra stycket

text: förordnas för viss tid, högst sex år vid varje tillfälle, att vara chef eller ställföreträdande chef för en polismyndighet (

text: tidsbegränsat chefsförordnande

text: Förordning (2003:609).

text: Länspolismästare vid andra polismyndigheter än polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne anställs tills vidare genom beslut av regeringen efter förslag av Rikspolisstyrelsen.

text: Biträdande länspolismästare, polismästare och polisöverintendenter anställs tills vidare genom beslut av Rikspolisstyrelsen.

text: De polismän som avses i första och

text: andra styckena

text: förordnas för viss tid, högst sex år vid varje tillfälle, att vara länspolismästare, biträdande länspolismästare eller att vara chef för ett polisområde eller en särskild verksamhetsgren eller att i annat hänseende utöva chefskap vid polismyndigheten (

text: tidsbegränsat chefsförordnande

text: Förordning (2002:642).

text: Regeringen beslutar om tidsbegränsade chefsförordnanden för länspolismästare efter förslag av Rikspolisstyrelsen.

text: Rikspolisstyrelsen beslutar om tidsbegränsade chefsförordnanden för biträdande länspolismästare, polismästare och polisöverintendenter.

text: En länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare eller polisöverintendent som inte har ett tidsbegränsat chefsförordnande står till Rikspolisstyrelsens förfogande.

text: Förordning (2000:837).

text: När en polisman som avses i

text: 2 §

text: har beviljats ledighet som beräknas pågå minst ett år i följd, tillämpas samma regler vid anställningen av en vikarie som vid anställningen av den polisman som beviljats ledighet.

text: Information om anställningen skall lämnas enligt vad som sägs i

text: 8 §

text: Förordning (2000:837).

text: Polisintendenter och polissekreterare anställs genom beslut av polismyndigheten.

text: Förordning (2010:1033).

text: En polisaspirant anställs genom beslut av polismyndigheten eller Rikspolisstyrelsen. Anställning som polisaspirant skall gälla tills vidare, dock längst till dess att aspiranten har fullgjort sin aspirantutbildning.

text: Polismyndigheten eller Rikspolisstyrelsen får utan ansökningsförfarande besluta om anställning av en färdigutbildad polisaspirant som polisassistent vid polismyndigheten.

text: Förordning (2001:2).

text: Yttrande från polismyndigheten

text: Innan Rikspolisstyrelsen lämnar förslag om en anställning som regeringen skall besluta om, skall yttrande hämtas in från polismyndigheten. Detsamma gäller i fråga om en anställning som Rikspolisstyrelsen skall besluta om.

text: Information om anställning

text: I

text: 8 §§

text: anställningsförordningen (1994:373)

text: finns bestämmelser om förfarandet vid anställningar. Information om ledig anställning som polisman och beslut om sådan anställning skall anslås på både Rikspolisstyrelsens och polismyndighetens anslagstavlor.

text: Förordning (2007:83).

text: Behörighet till anställning

text: Behörig att anställas som polisaspirant är den som genomgått polisprogrammet vid Polishögskolan.

text: polisprogrammet vid Polishögskolan och aspirantutbildning,

text: aspirantutbildning vid en polismyndighet eller polisutbildning för specialister vid Polishögskolan,

text: grundutbildningen vid Polishögskolan enligt äldre bestämmelser, eller

text: grundkursen vid Polishögskolan och fullgjort alterneringstjänst-göringen enligt äldre bestämmelser.

text: Behörig att anställas som kommissarie, inspektör eller polisassistent är den som har genomgått

text: Om det finns särskilda skäl får Rikspolisstyrelsen i ett enskilt fall medge undantag från vad som har föreskrivits i

text: andra stycket

text: 10 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1999:739).

text: Ledighet

text: För länspolismästare bestämmer regeringen om ledighet för något annat än sjukdom eller för ett sådant allmänt uppdrag som har meddelats av regeringen eller på grund av regeringens bemyndigande. Detta gäller om ledigheten skall vara minst sex månader i följd.

text: En arbetstagare vid en polismyndighet är utan särskilt beslut ledig från sin anställning under den tid han eller hon uppehåller en tidsbegränsad anställning vid Rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (2002:1052).

text: Besked om avgång med pension

text: Polismän som avses i

text: 2 §

text: skall av Rikspolisstyrelsen ges besked om avgång med pension enligt

text: 33 § första

text: och

text: andra stycket

text: lagen (1982: 80) om anställningsskydd. Detta gäller dock inte biträdande länspolismästare vid polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne.

text: Skiljande från anställning, disciplinansvar m.m.

text: Bestämmelserna om Statens ansvarsnämnd i

text: 34 § lagen (1994:260)

text: om offentlig anställning gäller också biträdande länspolismästare, polismästare, polisöverintendenter, polisintendenter och polissekreterare.

text: Rikspolisstyrelsen prövar frågor om att skilja anställda inom polisen från annan anställning än provanställning på grund av deras personliga förhållanden samt frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning. Uppstår en sådan fråga skall den myndighet som arbetstagaren lyder under genast anmäla den till Rikspolisstyrelsen.

text: 15 §

text: Har upphävts genom

text: förordning (2001:999).

text: 7 kap. Har upphävts genom förordning (2007:1149).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1998:156) med bemyndigande för Datainspektionen att meddela säkerhetsföreskrifter för socialförsäkringsregister

text: Regeringen bemyndigar med stöd av

text: 22 §

text: socialförsäkrings-

text: registerlagen (1997:934)

text: Datainspektionen att meddela säkerhetsföreskrifter för socialförsäkringsregister. Innan Datainspektionen meddelar sådana föreskrifter skall inspektionen samråda med Riksförsäkringsverket.


rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 4, 5, 7, 8, 9, 10 §§, rubr. närmast före 5 §; ny 5 a §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1998:1576 i lydelse enligt SFS 2002:876

text: Förordningens innehåll

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om socialförsäkringsregister enligt

text: Användning av socialförsäkringsregister

text: Riksförsäkringsverket får meddela föreskrifter om hur Statens pensionsverk och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpensioner får använda och ha direkt åtkomst till socialförsäkringsregister enligt

text: och

text: 15 §§

text: Sambearbetning

text: folkbokföringsdatabasen som förs enligt lagen (

text: ) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet,

text: beskattningsdatabasen som förs enligt lagen (

text: ) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet,

text: register hos Centrala studiestödsnämnden,

text: utsöknings- och indrivningsdatabasen som förs enligt lagen (

text: ) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet,

text: register hos Arbetsmarknadsstyrelsen, länsarbetsnämnder och arbetslöshetskassor,

text: sådana register som innehåller uppgifter om hyra för hyreslägenhet eller avgift för bostadsrättslägenhet,

text: register hos sådana organ i andra stater som har att handlägga ärenden om social trygghet i enlighet med EG- rättsliga regler,

text: register hos Pliktverket, och

text: register hos Kriminalvårdsstyrelsen och Statens institutionsstyrelse.

text: Förordning (2002:876).

text: Socialförsäkringsregister får genom sambearbetning tillföras uppgifter från

text: I de fall uppgifter i socialförsäkringsregister får lämnas ut på medium för automatiserad behandling får sådana identifieringsuppgifter som är nödvändiga för utlämnandet tillföras socialförsäkringsregister genom sambearbetning.

text: Förordning (2001:1160).

text: Utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling och direkt åtkomst till uppgifter i socialförsäkringsregister

text: Uppgifter i socialförsäkringsregister får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till sådana organ som avses i

text: 3 § 7.

text: Förordning (2001:1160).

beteckning: 5 a §

text: Uppgifter om enskilds namn, personnummer och i förekommande fall samordningsnummer samt de uppgifter som avses i

text: 7 § 1

text: , 2 och 16

text: får av de allmänna försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket lämnas ut på medium för automatiserad behandling till Centrala studiestödsnämnden och arbetslöshetskassorna.

text: Centrala studiestödsnämnden och arbetslöshetskassorna får ha direkt åtkomst till uppgifter som avses i

text: första stycket

text: Förordning (2001:1160).

ordinal: 5 a

text: För information om fastställd dagpenning och för redovisning av utbetalade aktivitetsstöd får uppgifter i socialförsäkringsregister lämnas ut på medium för automatiserad behandling till Arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Förordning (2000:1043).

text: För verkställighet enligt

text: utsökningsbalken

text: och annan författning får uppgifter i socialförsäkringsregister om utbetalda socialförsäkringsersättningar och bidrag lämnas ut på medium för automatiserad behandling till kronofogdemyndighet.

text: försäkring mot kostnader för sjuklön,

text: sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete, och

text: utsänd person.

text: Förordning (2001:1160).

text: För beskattningsändamål får följande uppgifter i socialförsäkringsregister lämnas ut på medium för automatiserad behandling till skatteförvaltningen:

text: För utbetalning av socialförsäkringsersättningar och bidrag och för information får uppgifter i socialförsäkringsregister lämnas ut på medium för automatiserad behandling till det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpensioner.

text: Förordning (2001:1160).

text: För betalningar får nödvändiga identifieringsuppgifter och uppgifter om belopp lämnas ut från socialförsäkringsregister på medium för automatiserad behandling till bank och till den som bedriver bankgiro- eller postgiroverksamhet.

text: Förordning (2001:1160).

text: I de fall uppgifter får tillföras socialförsäkringsregister genom sambearbetning får nödvändiga identifieringsuppgifter lämnas ut på medium för automatiserad behandling till den som skall tillhandahålla uppgifterna.

text: Förordning (2001:1160).

text: Sökbegrepp

text: Riksförsäkringsverket får meddela föreskrifter om begränsningar av användningen av uppgifter som sökbegrepp i socialförsäkringsregister enligt

text: 18 § fjärde stycket socialförsäkringsregisterlagen (1997:934)

text: Gallring

text: Riksförsäkringsverket får meddela föreskrifter om kortare gallringsfrist enligt

text: 19 § första stycket socialförsäkringsregisterlagen (1997:934)

text: Riksarkivet får efter samråd med Riksförsäkringsverket meddela föreskrifter om undantag från gallring med stöd av

text: 19 § tredje stycket socialförsäkringsregisterlagen

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Riksförsäkringsverket får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av

text: och denna förordning.

text: Särskilt om Premiepensionsmyndighetens register

text: Om föreskrifter enligt 2, 11, 12 eller

text: 13 §

text: gäller socialförsäkringsregister som förs särskilt för Premiepensionsmyndigheten skall Riksförsäkringsverket och Riksarkivet samråda med Premiepensionsmyndigheten innan föreskrifterna beslutas.


text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2001.

dcterms:title: Förordning (1998:1579) om fastställande av omräknade belopp för försäljningsskatt på motorfordon för år 1999

rdfs:label: Finansdepartementet S6

text: Regeringen fastställer enligt

text: 8 a § lagen (1978:69)

text: om försäljningsskatt på motorfordon skatten till följande belopp för år 1999.

text: Skatten tas ut för buss med en totalvikt av högst 3 500 kilogram och för lastbil med skåpkarosseri och en totalvikt av högst 3 500 kilogram med 6 kronor och 41 öre per kilogram tjänstevikt och för annan lastbil med en totalvikt av högst 3 500 kilogram med 4 007 kronor.

text: Skatten tas ut för motorcykel med 1 342 kronor om tjänstevikten inte överstiger 75 kilogram, med 1 763 kronor om tjänstevikten är högre men inte överstiger 160 kilogram, med 2 705 kronor om tjänstevikten är högre än 160 kilogram men inte överstiger 210 kilogram, samt i annat fall med 4 487 kronor.


dcterms:title: Förordning (1998:1580) om fastställande av omräknade belopp för vägavgift för år 1999

rdfs:label: Finansdepartementet S2

type: rad

cells: Avgift för inlösen av årsbevis tas ut med 232 kr.

type: tabell

text: Regeringen fastställer enligt

text: 23 § tredje stycket lagen (1997:1137)

text: om vägavgift för vissa tunga fordon avgiften till följande belopp för år 1999.


dcterms:title: Förordning (1998:159) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Regeringen föreskriver att lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Luxemburg skall träda i kraft den 31 december 1998.


dcterms:title: Finansinspektionens tillkännagivande (1998:1590) om ändring av vissa skadelivräntor

rdfs:label: Finansinspektionen

text: Livräntor föranledda av händelser som inträffat före utgången av år 1973:

ordinal: a

text: trafiklivränta ökas inte med ytterligare indextillägg (jfr SFS 1967:663 och SFS 1967:666),

ordinal: b

text: skadelivränta som utgår ur statsmedel ökas inte med ytterligare indextillägg (jfr SFS 1971:14),

ordinal: c

text: annan ansvarslivränta som inte hänförs till 1 a) eller 1 b) ökas med ytterligare indextillägg om fem procent (jfr SFS 1973:214).

text: Finansinspektionen har, med anledning av förordningen (

text: ) om basbelopp och förhöjt basbelopp för år 1999, den 27 november 1998 beslutat om ändring av vissa skadelivräntor (dnr 7461-98-019) enligt följande.

text: Livräntor föranledda av händelse som inträffat efter utgången av år 1973:

text: Skadeståndslivränta ökas med fem procent. Ökningen avser alla livräntor enligt lagen (

text: ) om ändring av skadeståndslivräntor som fastställts före den 1 februari 1999. Ökningen avser även livräntor enligt samma lag som genom dom har fastställts senare, om första domstols dom i målet meddelats före denna dag.

text: Enligt

text: 9 § trafikskadelagen (1975:1410)

text: skall vad som sägs under 2 a) tillämpas även i fråga om trafikskadeersättning.

text: Under 1 c) angivet indextillägg skall utgå till livräntor som har fastställts före den 1 februari 1999.


text: Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (

text: ) om införande av lagen (

text: ) om Svenska kyrkan.

rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 14 §

dcterms:identifier: SFS 1998:1591 i lydelse enligt SFS 2009:1234

dcterms:title: Lag (1998:1591) om Svenska kyrkan

text: Svenska kyrkan som trossamfund

text: Svenska kyrkan är ett evangelisk-lutherskt trossamfund som framträder som församlingar och stift. Svenska kyrkan har också nationella organ.

text: Svenska kyrkan är en öppen folkkyrka, som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete bedriver en rikstäckande verksamhet.

text: Svenska kyrkan får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter.

text: Samma rätt har var för sig Svenska kyrkans församlingar, sammanslutningar av församlingar (

text: kyrkliga samfälligheter

text: ) och stift.

text: Organisatorisk uppbyggnad

text: Församlingen är lokal enhet inom Svenska kyrkan och omfattar de personer som tillhör Svenska kyrkan och är bosatta inom församlingens område.

text: Församlingens grundläggande uppgift är att fira gudstjänst, bedriva undervisning samt utöva diakoni och mission.

text: Det kan också finnas icke-territoriella församlingar.

text: Stiftet är regional enhet inom Svenska kyrkan och omfattar församlingarna inom stiftets område.

text: Stiftets grundläggande uppgift är att främja och ha tillsyn över församlingslivet.

text: För varje stift skall det finnas en biskop.

text: Kyrkomötet är Svenska kyrkans högsta beslutande organ.

text: Kyrkomötet får inte besluta i sådana enskilda frågor som det är en församlings eller ett stifts uppgift att besluta i.

text: Kyrkoavgift

text: Den som tillhör Svenska kyrkan skall betala lokal och regional kyrkoavgift.

text: Församlingen beslutar om lokal kyrkoavgift. Om församlingen ingår i en kyrklig samfällighet, får samfälligheten besluta om hela eller del av avgiften.

text: Stiftet beslutar om regional kyrkoavgift.

text: Kyrklig egendom

text: Prästlönefastigheter och prästlönefonder (

text: prästlönetillgångar

text: ) har till ändamål att bidra till de ekonomiska förutsättningarna för Svenska kyrkans förkunnelse. Endast avkastningen får användas för ändamålet.

text: Prästlönetillgångarna skall förvaltas av Svenska kyrkan såsom självständiga förmögenheter. Regeringen får besluta om tillsyn av förvaltningen.

text: Förmögenheten skall vara placerad på ett godtagbart sätt.

text: Rätten att ta del av handlingar

text: Bestämmelser om rätten att ta del av Svenska kyrkans handlingar när det gäller vissa verksamheter finns i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Lag (2009:478).

text: skyddet för enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden,

text: Svenska kyrkans ekonomiska intresse, eller

text: något synnerligen väsentligt intresse.

text: Även utöver vad som följer av

text: 10 §

text: skall var och en ha rätt att ta del av Svenska kyrkans handlingar. Denna rätt får begränsas bara om det är särskilt motiverat med hänsyn till

text: Kyrkans arkiv

text: Svenska kyrkans arkiv bildas av de handlingar från Svenska kyrkans verksamhet som avses i

text: 11 §

text: rätten enligt

text: 11 §

text: att ta del av kyrkans handlingar,

text: behovet av information för rättskipning och förvaltning, och

text: forskningens behov.

text: Svenska kyrkans arkiv skall bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser

text: Vid arkivbildningen och arkivvården skall beaktas att Svenska kyrkans arkiv är en del av det nationella kulturarvet.

text: Överprövning

text: Beslut som innebär att någon inte får ta del av sådana handlingar som avses i

text: 11 §

text: överprövas på det sätt som Svenska kyrkan bestämmer. I den utsträckning som Svenska kyrkan bestämmer får också andra beslut överprövas.

text: För att inom Svenska kyrkan ytterst pröva frågor enligt

text: första stycket

text: skall ett särskilt organ inrättas. Ordföranden i detta organ skall vara eller ha varit ordinarie domare.

text: Skyldighet att lämna uppgifter

text: stadgar,

text: indelning i församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift, och

text: en kontaktperson som är behörig att företräda Svenska kyrkan i frågor om registrering samt kontaktpersonens namn, postadress och personnummer eller samordningsnummer eller, om sådana nummer saknas, födelsedatum. Motsvarande uppgifter får lämnas för varje församling, kyrklig samfällighet eller stift.

text: Svenska kyrkan ska till det register som avses i

text: 7 § lagen (1998:1593)

text: om trossamfund lämna uppgifter om

text: Ändringar i något av dessa förhållanden ska genast anmälas för registrering.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden enligt denna bestämmelse.

text: Lag (2009:1234).