rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1996:281 i lydelse enligt SFS 1998:1082

dcterms:title: Förordning (1996:281) med instruktion för Handelsflottans kultur- och fritidsråd

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Uppgifter

text: Handelsflottans kultur- och fritidsråd har till uppgift att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på rådet med undantag av

text: och

text: 35 §§

text: Rådets ledning

text: Rådets direktör är chef för rådet.

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Utöver vad som anges i

text: 13 § verksförordningen (1995:1322)

text: skall styrelsen besluta i frågor om inriktningen av rådets verksamhet samt i frågor som avses i

text: 19 § verksförordningen

text: Överklagande

text: lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,

text: lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga eller

text: andra föreskrifter.

text: Rådets beslut i personalärenden får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av

text: följer av en annan bestämmelse än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: eller

text: i en föreskrift särskilt hänvisas till

text: 22 a § förvaltningslagen

text: Förordning (1998:1082).

text: Rådets beslut i andra ärenden får överklagas endast om det


rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 6, 8 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av sådana beslut i anställningsärenden som har meddelats före ikraftträdandet.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 3, 13 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 5 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2008, då förordningen (

text: ) med instruktion för Statens haverikommission ska upphöra att gälla.

type: punkt

text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före den 1 januari 2008.

type: lista

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1996:282 i lydelse enligt SFS 2007:7

dcterms:title: Förordning (1996:282) med instruktion för Statens haverikommission

rdfs:label: Försvarsdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Uppgifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Statens haverikommission gör undersökningar enligt lagen (

text: ) om undersökning av olyckor.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: följa den nationella och internationella utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet,

text: samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras

text: Haverikommissionen skall olycksförebyggande verksamhet.

text: Verksförordningens tillämpning

beteckning: 3 §

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på haverikommissionen med undantag av

text: och

text: 34 §§

text: Förordning (2007:7).

text: Haverikommissionens ledning och organisation

beteckning: 4 §

text: Haverikommissionens generaldirektör är chef för myndigheten.

beteckning: 5 §

text: Vid haverikommissionen skall finnas haveriutredare.

text: Förordning (2007:7).

beteckning: 6 §

text: Generaldirektören och minst en av haveriutredarna skall vara jurist och ha domarerfarenhet.

text: flygoperativ sakkunskap,

text: flygteknisk sakkunskap,

text: sjöoperativ sakkunskap,

text: sjöteknisk sakkunskap,

text: sakkunskap inom området befolkningsskydd och räddningstjänst samt

text: allmän teknisk sakkunskap.

text: I övrigt skall det finnas haveriutredare med

text: En av haveriutredarna är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Förordning (2001:1146).

beteckning: 7 §

text: För uppdrag att biträda med undersökningar som avses i

text: 1 §

text: anlitar haverikommissionen experter och sakkunniga.

text: Handläggningen av kommissionens undersökningar

beteckning: 8 §

text: En undersökning som avses i

text: 1 §

text: leds av generaldirektören eller av en haveriutredare som är jurist och har domarerfarenhet.

text: Förordning (2001:1146).

beteckning: 9 §

text: När kommissionen skall göra en undersökning som avses i

text: 1 §

text: tillkallar den som leder utredningen de experter och sakkunniga som behövs för undersökningen.

text: lagen (

text: ) om undersökning av olyckor,

text: förordningen (

text: ) om undersökning av olyckor.

text: Bestämmelser om handläggningen av undersökningar som avses i

text: 1 §

text: finns i

text: Vid undersökningar som avses i

text: 1 §

text: är kommissionen beslutför när den som leder undersökningen och minst en haveriutredare är närvarande.

text: Om det framkommer skiljaktiga meningar vid överläggning i en haveriutredning, tillämpas föreskrifterna i

text: 16 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i tvistemål.

text: Överklagande

text: följer av en annan bestämmelse än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: , eller

text: i en föreskrift särskilt hänvisas till

text: 22 a § förvaltningslagen

text: . Förordning (

text: Haverikommissionens beslut i andra ärenden än anställningsärenden får överklagas endast om det


rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1996:283 i lydelse enligt SFS 1998:1084

dcterms:title: Förordning (1996:283) med instruktion för Kommunikationsforskningsberedningen

text: Uppgifter

text: Kommunikationsforskningsberedningen har till uppgift att planera, initiera, stödja och samordna övergripande forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet som rör transporter, trafik, trafiksäkerhet, post- och telekommunikation samt kommunikationernas betydelse för miljön och den regionala utvecklingen.

text: I Kommunikationsforskningsberedningens uppgifter ingår också att svara för information och dokumentation inom forskningsområdet.

text: Kommunikationsforskningsberedningen skall inom sitt verksamhetsområde främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

text: Förordning (1997:6).

text: kartlägga forskningsbehoven och verka för att forskningsinsatserna samordnas,

text: utarbeta program för forskning och utveckling,

text: besluta om statligt stöd till forskning, utveckling och demonstrationsprojekt och utvärdera den forskning till vilken Kommunikationsforskningsberedningen har fördelat medel,

text: i samverkan med andra forskningsstödjande organ dels undersöka vilka forskningsuppgifter som är av gemensamt intresse, dels besluta om avgränsningen mellan Kommunikationsforskningsberedningen och övriga forskningsstödjande organ i fråga om sådana forskningsuppgifter,

text: främja och ta initiativ till internationellt forskningssamarbete,

text: främja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden vid institut och högskolor,

text: informera om forskningen och samordna dokumenteringen samt i övrigt främja spridningen av vetenskapliga metoder och resultat.

text: Kommunikationsforskningsberedningen skall särskilt

text: Kommunikationsforskningsberedningens ledning

text: Kommunikationsforskningsberedningen leds av en styrelse som ansvarar för verksamheten. Den består av högst nio personer, generaldirektören medräknad. En av ledamöterna är ordförande.

text: Generaldirektören är under styrelsen chef för Kommunikationsforskningsberedningen. Generaldirektören ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer.

text: Verksförordningens tillämpning

text: 15 §

text: om revisionsberättelse,

text: 16 §

text: om medverkan i EU-arbetet,

text: 18 §

text: om interna föreskrifter,

text: 26 §

text: om arbetsordning,

text: och

text: 28 §§

text: om myndighetens föreskrifter,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut,

text: och

text: 33 §§

text: om anställningar.

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Kommunikationsforskningsberedningen:

text: Organisation

text: ett kansli, som leds av generaldirektören,

text: ett vetenskapligt råd som består av ledande utländska forskare.

text: Vid Kommunikationsforskningsberedningen finns

text: Myndigheten bestämmer i övrigt sin organisation.

text: Det vetenskapliga rådet

text: Ledamöterna i det vetenskapliga rådet utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Regeringen utser ordförande. Förordnandet ges för en bestämd tid.

text: Det vetenskapliga rådet skall bistå styrelsen med råd och synpunkter beträffande forskningens internationella anknytning och uppföljningen av forskningens kvalitet.

text: Ärendenas handläggning

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Om detta förfarande inte är lämpligt får ordföranden avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa styrelsesammanträde.

text: Styrelsen får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till generaldirektören eller till någon annan som tjänstgör hos myndigheten att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av styrelsen.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 10 §

text: inte behöver föredras.

text: Bisysslor

text: Besked om bisyssla enligt

text: 12 § anställningsförordningen (1994:373)

text: lämnas av Kommunikationsforskningsberedningen även i fråga om generaldirektören.

text: Överklagande

text: lagen (

text: ) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,

text: lagen (

text: ) om inskränkning i rätten att överklaga eller

text: andra föreskrifter.

text: Kommunikationsforskningsberedningens beslut i personalärenden får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av

text: följer av en annan bestämmelse än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: eller

text: i en föreskrift särskilt hänvisas till

text: 22 a § förvaltningslagen

text: Förordning (1998:1084).

text: Kommunikationsforskningsberedningens beslut i andra ärenden får överklagas endast om det


rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: nuvarande 6 § betecknas 10 §, rubr. närmast före nuvarande 6 § sätts närmast före den nya 10 §; ändr. 1 §; nya 6, 7, 8, 9 §§, rubr. närmast före 6 §; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2007. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklaganden av beslut i anställningsärenden som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 10 §; ändr. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1996:284 i lydelse enligt SFS 2007:311

dcterms:title: Förordning (1996:284) med instruktion för Statens väg- och transportforskningsinstitut

text: Uppgifter

text: Statens väg- och transportforskningsinstitut har till huvuduppgift att bedriva forskning och utveckling som avser infrastruktur, trafik och transporter. I institutets forsknings- och utvecklingsarbete skall det ingå analyser av transportsektorns effekter på miljön och energiförbrukningen.

text: Förordning (2000:5).

text: Institutet utför forsknings- och utvecklingsarbete åt myndigheter och andra uppdragsgivare. Uppdragen får utföras mot ersättning. Grunderna för ersättningen bestäms av institutet.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Statens väg- och transportforskningsinstitut med undantag av

text: och

text: 30 §§

text: Förordning (2007:311).

text: Institutets ledning

text: Institutets generaldirektör är chef för myndigheten.

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Utöver vad som anges i

text: 13 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall styrelsen särskilt ägna sig åt den långsiktiga utvecklingen av institutets verksamhet.

text: Anställning av professorer

text: Institutet får anställa en forskare som professor inom området trafiksäkerhet och en forskare som professor inom området transportsystemets infrastruktur. Dessutom får institutet anställa tre forskare som professorer inom valfritt område av sin verksamhet.

text: Beslut om sådana anställningar fattas av styrelsen.

text: Förordning (2004:1019).

text: Behörig att anställas som professor är den som har vetenskaplig skicklighet. I fråga om bedömningsgrunder vid anställning som professor gäller

text: 4 kap.

text: 17 §§

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: . Vad som sägs i

text: 16 §

text: om en högskola och i

text: 17 §

text: om fakultetsnämnden eller motsvarande skall i stället gälla institutets styrelse.

text: Förordning (2000:5).

text: I fråga om ledigkungörande av anställning som professor gäller

text: 4 kap.

text: 18 § första stycket

text: och

text: andra stycket 1

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Förordning (2000:5).

text: Vid anställning av en professor skall styrelsen hämta in yttrande från minst tre personer som är särskilt förtrogna med anställningens ämnesområde. Högst en av dessa får vara anställd vid institutet. Både män och kvinnor skall vara representerade, om inte synnerliga skäl talar emot det.

text: Institutets forskningschefskollegium skall få tillfälle att yttra sig i ärendet.

text: Var och en av de personer som avses i

text: första stycket

text: skall lämna ett skriftligt yttrande till styrelsen. Yttrandet skall innehålla en redogörelse för skickligheten hos de sökande som främst bör komma i fråga för anställning, ordningen mellan dem samt en motivering av valet. De sökande skall få tillfälle att yttra sig över de sakkunnigas yttranden.

text: Förordning (2000:5).

text: Överklagande

text: 10 § Har upphävts genom förordning (2007:311).

type: upphavd


rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: nya 6 a, 6 b §§, rubr. närmast före 6 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut i anställningsärenden som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 7 §, rubr. närmast före 7 §; ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1996:285 i lydelse enligt SFS 2006:1299

dcterms:title: Förordning (1996:285) med instruktion för Statens geotekniska institut

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Uppgifter

text: Statens geotekniska institut är central förvaltningsmyndighet för geotekniska frågor. Institutet har ett övergripande och från olika partsintressen skilt ansvar för de geotekniska frågorna i landet.

text: initiera, bedriva och samordna geoteknisk forskning,

text: utveckla metoder för

ordinal: a

text: bestämning av jords och bergs egenskaper,

ordinal: b

text: identifiering och hantering av föroreningar i mark och vatten,

ordinal: c

text: riskbedömning vid markanvändning, samt

ordinal: d

text: grundläggning och jordförstärkning,

text: informera om forskning och forskningsresultat samt bearbeta och sprida geoteknisk kunskap.

text: Institutet skall särskilt

text: Institutet utför undersökningar, utredningar och andra uppdrag åt statliga myndigheter och kommuner. Institutet utför också uppdrag åt andra i den mån arbetet i övrigt tillåter det.

text: Uppdragen får utföras mot ersättning. Grunderna för ersättningen bestäms av institutet.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Statens geotekniska institut med undantag av

text: och

text: 30 §§

text: Förordning (2006:1299).

text: Institutets ledning

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Utöver vad som anges i

text: 13 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Delegationen för ras- och skredfrågor

beteckning: 6 a §

text: En delegation för ras- och skredfrågor är knuten till institutet.

text: Delegationen skall vara ett kontakt- och samverkansorgan för myndigheter som är involverad i ras- och skredfrågor.

text: Förordning (2001:1015).

ordinal: 6 a

beteckning: 6 b §

text: Delegationen består av institutets generaldirektör, som är delegationens ordförande, institutets sakkunniga inom området ras och skred samt ledamöter utsedda av Statens räddningsverk, Boverket, Vägverket, Banverket, Sjöfartsverket, Naturvårdsverket, Sveriges geologiska undersökning och Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut. Därutöver kan delegationen adjungera ledamöter. Delegationen sammanträder när ordföranden finner anledning till det eller när någon annan ledamot begär det.

text: Förordning (2001:1015).

ordinal: 6 b

text: 7 § Har upphävts genom förordning (2006:1299).


rpubl:andrar: nuvarande 10, 11, 12, 13, 14 §§ betecknas 12, 13, 14, 15, 16 §§ rubr. närmast före 10, 11, 12 §§ sätts närmast före de nya 12, 13, 14 §§; ändr. 2, 5, 9 §§, den nya 13 §; nya 10, 11 §§, rubr. närmast före 10, 11 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §; ny 17 §

dcterms:identifier: SFS 1996:286 i lydelse enligt SFS 1998:1242

dcterms:title: Förordning (1996:286) med instruktion för Banverket

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Uppgifter

text: främja järnvägens utveckling,

text: driva och förvalta statens spåranläggningar,

text: ha hand om säkerhetsfrågor för spårtrafik,

text: främja en miljöanpassad järnvägstrafik.

text: Banverket är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör järnvägar. Verkets huvuduppgifter är att

text: Vidare skall Banverket initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde. Verket skall därvid utarbeta program för forskning och utveckling inom området i samverkan med andra berörda forskningsstödjande myndigheter, dokumentera den forskning verket stöder, informera om forskningsresultaten samt svara för att forskningen utvärderas.

text: Delegationen för köp av viss kollektivtrafik är knuten till Banverket. Verket svarar för delegationens handläggar- och kanslifunktioner.

text: Banverket får bedriva uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. Vidare får verket bedriva entreprenadverksamhet i begränsad omfattning i andra länder om syftet är att utveckla eller upprätthålla nödvändig järnvägsspecifik kompetens.

text: Förordning (1996:735).

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Banverket med undantag av

text: och

text: 35 §§

text: Förordning (1998:1242).

text: Banverkets ledning

text: Banverket leds av en styrelse. Den består av lägst fem och högst nio personer, generaldirektören medräknad. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Styrelsen ansvarar för myndighetens verksamhet.

text: Generaldirektören är under styrelsen chef för Banverket. Generaldirektören ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer.

text: Organisation m.m.

text: Inom Banverket finns Järnvägsinspektionen, Tågtrafikledningen och de andra enheter verket bestämmer.

text: Järnvägsinspektionen och Tågtrafikledningen leds av direktörer. För dem skall det finnas ställföreträdare. För frågor om banfördelning och trafikledning finns en nämnd (Trafikledningsrådet).

text: Anställningen som direktör vid Järnvägsinspektionen respektive vid Tågtrafikledningen beslutas av regeringen efter anmälan av generaldirektören. Anställningen får tidsbegränsas.

text: Förordning (1996:735).

text: Delegationen för köp av viss kollektivtrafik skall bereda och administrera dels statens köp av persontrafik på järnväg, dels statens ersättning för köp av viss kollektivtrafik till trafikhuvudmän enligt lagen (

text: ) om ansvar för viss kollektiv persontrafik. Delegationen skall i övrigt företräda staten enligt vad regeringen beslutar.

text: Delegationen består av förhandlare som utses av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Förordning (1997:781).

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Utöver vad som anges i

text: 13 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall Banverkets styrelse fastställa drift- och underhållsplaner för statens spåranläggningar samt sådana investeringsplaner för anläggningarna som upprättats med anledning av regeringens planeringsdirektiv.

text: Styrelsen skall se till att regeringen får det underlag som den behöver för att ta ställning till omfattningen och inriktningen av verksamheten.

text: Ansvar och uppgifter för direktören vid Järnvägsinspektionen

text: sådana frågor om säkerhetsnormer för järnväg, tunnelbana och spårväg som ankommer på Banverket,

text: frågor om tillsyn över att fastställda säkerhetsnormer följs,

text: frågor om undersökning av olyckor och andra händelser i trafiken med järnväg, tunnelbana eller spårväg som berör säkerheten, i den mån undersökningen ankommer på Banverket,

text: frågor om namn på trafikplats för järnväg,

text: frågor om tillstånd enligt

text: järnvägssäkerhetslagen (1990:1157)

text: att driva spåranläggningar, spårtrafik eller särskild trafikledningsverksamhet och frågor om återkallelse av sådana tillstånd samt om godkännande av fordon och spåranläggningar och frågor om återkallelse av sådana godkännanden.

text: Förordning (1996:735).

text: Direktören vid Järnvägsinspektionen ansvarar för och beslutar i

text: Ansvar och uppgifter för direktören vid Tågtrafikledningen

text: Direktören vid Tågtrafikledningen ansvarar för och beslutar i fråga om trafikeringsrätt som avses i

text: och

text: 14 §§

text: förordningen (

text: ) om statens spåranläggningar, om banfördelning, trafikledning samt om tilldelning av tåglägen enligt samma förordning.

text: Förordning (1996:735).

text: Trafikledningsrådet

text: Trafikledningsrådet har till uppgift att vara rådgivande åt direktören vid Tågtrafikledningen i frågor som rör banfördelning och trafikledning. Trafikledningsrådet består av minst fem företrädare för Banverket, Statens järnvägar och andra intressenter för järnvägstrafik. Ledamöterna utses av regeringen för viss tid.

text: Trafikledningsrådet sammanträder efter kallelse av direktören vid Tågtrafikledningen på plats och tid som denne bestämmer, eller om minst tre ledamöter begär detta.

text: Förordning (1996:735).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på Banverket.

text: Ärendenas handläggning

text: Generaldirektören skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av styrelsen, direktören vid Järnvägsinspektionen, direktören vid Tågtrafikledningen eller personalansvarsnämnden.

text: Generaldirektören och direktörerna vid Järnvägsinspektionen respektive Tågtrafikledningen får delegera sin beslutanderätt till andra tjänstemän i verket.

text: Direktören vid Tågtrafikledningen eller den han bestämmer får uppdra åt en trafikutövare att verkställa operativa trafikledningsbeslut enligt de föreskrifter och anvisningar som Tågtrafikledningen bestämmer.

text: Förordning (1996:735).

text: Övriga föreskrifter

text: Banverket får handlägga ärenden om anspråk på ersättning för personskada utom ärenden som enligt

text: 3 § förordningen (1995:1301)

text: om handläggning av skadeståndsanspråk mot staten skall handläggas av Justitiekanslern. Bestämmelserna i

text: 13 §§

text: i den förordningen gäller för Banverket i ärenden om reglering av personskada.

text: Föreskrifter om Banverkets medverkan i totalförsvaret finns i

text: beredskapsförordningen (1993:242)

text: För att säkerställa att totalförsvarets krav beaktas i den fredstida verksamheten skall Banverket samråda med Försvarsmakten, Överstyrelsen för civil beredskap och övriga berörda totalförsvarsmyndigheter.

text: Banverket skall inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla underlag för tillämpningen av 3-

text: 5 kap.

text: miljöbalken

text: och plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: Förordning (1998:889).

text: Banverkets beslut får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av andra föreskrifter än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: eller en bestämmelse som särskilt hänvisar till

text: 22 a § förvaltningslagen

text: Förordning (1998:1242).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juni 1996, då lagen (

text: ) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet skall upphöra att gälla. I fråga om ersättning och förmåner som utgår för tid före ikraftträdandet skall dock äldre bestämmelser gälla.

text: Vad som i denna lag sägs om företrädare skall också gälla de av riksdagen valda företrädarna.

text: För den som varit både företrädare och riksdagsledamot får all tid som företrädare och riksdagsledamot tillgodoräknas vid bestämmande av hela år.

text: För tid som hänför sig till tid före denna lags ikraftträdande får dock tid som riksdagsledamot beräknas efter riksdagsår om detta gällt enligt äldre bestämmelser i lagen (

text: ) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter. Riksdagsår skall härvid anses som hela år. De dagar som inte kan tillgodoräknas som riksdagsår får läggas samman med den tid som avser tid efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 4 §, 5 kap 5 §, 6 kap 3 §, 8 kap 7 §, 9 kap 8 §, 10 kap 1, 2, 3 §§; ny 10 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 10 kap 4 §

rpubl:andrar: ändr. 9 kap 10 §

rpubl:andrar: ändr. 1 kap 1 §, 2 kap 4 §, 9 kap 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 4 §

text: och

text: 9 kap. 7 §

text: i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 juni 1996.

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 4 §, 5 kap 6 §, 7 kap 3 §, 9 kap 7 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 1 §, 9 kap 6, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 9 kap 17 §, rubr. närmast före 9 kap 17 §; nya 9 kap 18, 19, 20, 21, 22 §§

rpubl:andrar: ny 9 kap 20 a §

text: Denna lag träder i kraft den 14 juli 2009.

text: Bestämmelserna om jämkning av inkomstgaranti i

text: 9 kap. 12 a §

text: ska endast tillämpas med avseende på garantibelopp som utfaller efter den 14 juli 2009.

text: Vid beslut om inkomstgaranti avseende den som lämnat sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet före ikraftträdandet gäller

text: 9 kap. 3 §

text: i dess äldre lydelse.

text: Den som är ledamot av Europaparlamentet när denna lag träder i kraft och som utan att lämna Europaparlamentet övergår till att få arvode enligt Europaparlamentets beslut nr

text: , Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga ska, vid tillämpningen av

text: 4 kap. 1 §

text: och

text: 9 kap.

text: och

text: 7 §§

text: , anses ha avgått respektive lämnat Europaparlamentet vid ikraftträdandet. För sådan ledamot ska 2009 anses som avgångsår vid tillämpningen av

text: 3 kap. 5 §

text: och

text: 10 kap. 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 31 december 2009 och tillämpas på ersättningar som utbetalas den 1 januari 2010 eller senare.

rpubl:andrar: ändr. 9 kap. 3 a §

text: Denna lag träder i kraft den 31 december 2009. Egenlivränta som fastställts före 2010 ska anknytas till prisbasbeloppet för 2010. Om året före det år då egenlivräntan börjar betalas ut är tidigare än 2010 ska egenlivräntan anknytas till prisbasbeloppet före detta tidigare år.

rpubl:andrar: ändr. 10 kap. 2 §

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om arvode m.m. till Sveriges ledamöter av Europaparlamentet ska upphöra att gälla vid utgången av 2009. Den upphävda lagen ska fortfarande tillämpas på egenpension och efterlevandepension som tjänats in före lagens upphörande. Detta gäller dock inte för den som fullgör tid i riksdagen efter nämnda tidpunkt. Den upphävda lagen ska även tillämpas på inkomstgaranti och efterlevandeskydd som hänför sig till tid som fullgjorts i Europaparlamentet och riksdagen före lagens upphörande. I fråga om jämkning av inkomstgaranti ska dock bestämmelserna i lagen (

text: ) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter gälla i tillämpliga delar.

text: Lag (2010:1903).

rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1996:304 i lydelse enligt SFS 2010:1903

dcterms:title: Lag (1996:304) om arvode m.m. till Sveriges ledamöter av Europaparlamentet

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Rätt till förmåner enligt denna lag har den som är ledamot av Europaparlamentet och som med stöd av artikel 25 Europaparlamentets beslut nr 2005/684/EG, Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga har begärt att han eller hon ska omfattas av nationella bestämmelser om ledamotsarvode, övergångsersättning, pension och efterlevandepension.

text: i annat fall än som avses i

text: första stycket

text: är ledamot av Europaparlamentet och innehaft uppdrag där före den 14 juli 2009,

text: har varit ledamot av Europaparlamentet före den 14 juli 2009,

text: är riksdagsledamot och har varit ledamot av Europaparlamentet före den 14 juli 2009, eller

text: har varit riksdagsledamot och varit ledamot av Europaparlamentet före den 14 juli 2009.

text: Rätt till egenpensionsförmåner, kompletterande efterlevandepension, inkomstgaranti och efterlevandeskydd enligt bestämmelserna i 3–

text: 9 kap.

text: har även den som

text: För den tid en ledamot fullgjort uppdrag i Europaparlamentet lämnas förmåner enligt denna lag endast för tiden före den 14 juli 2009 om inte ledamoten framställt en begäran som avses i

text: första stycket

text: . Har en sådan begäran framställts ska förmåner enligt denna lag lämnas för resten av ledamotens mandattid.

text: Om ledamoten är frånvarande eller har beviljats ledighet från sitt uppdrag i Europaparlamentet under minst en månad i följd, lämnas förmånerna för denna tid endast om skälet är offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom eller annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till ledighet för arbetstagare hos riksdagen.

text: Lag (2009:680).

text: 2 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2009:680).

text: Med

kind: term

text: offentligt uppdrag

text: avses i denna lag annat offentligt uppdrag än tjänst.

text: Riksdagsförvaltningen får meddela tillämpningsföreskrifter till denna lag.

text: Lag (2000:433).

text: 5 §

text: Har upphävts genom

text: lag (2009:680).

text: Med

text: hela år

text: avses i denna lag 365 dagar. Kan vid beräkning av antalet hela år viss tid inte tillgodoräknas som helt år skall, om denna tid uppgår till minst 270 dagar, tiden anses som ett helt år.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Arvode

text: Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas från och med den dag då ledamoten tillträder sitt uppdrag i Europaparlamentet till och med utgången av den månad då uppdraget att vara ledamot upphör.

text: Lag (2009:680).

text: Ledamotsarvode betalas per månad med ett belopp som motsvarar ledamotsarvode enligt

text: 3 kap. 1 § lagen (1994:1065)

text: om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter.

text: Lag (2009:680).

text: Ledamotsarvode anses som inkomst av anställning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring, lagen (

text: ) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (

text: ) om sjuklön. Ledamot anses därvid som arbetstagare.

text: Lag (2009:680).

text: Om en ledamot av Europaparlamentet är frånvarande eller har beviljats ledighet från sitt uppdrag i Europaparlamentet under mer än femton dagar i följd av annat skäl än offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom, vård av barn eller annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till ledighet för arbetstagare hos riksdagen görs avdrag från arvodet med två tredjedelar från och med den sextonde dagen.

text: Om en ledamot är frånvarande eller har beviljats ledighet från sitt uppdrag i Europaparlamentet på grund av sjukdom, görs avdrag för samma tid från arvodet i enlighet med de bestämmelser om sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos riksdagen. Avdraget ska dock beräknas på grundval av arvodet delat med antalet kalenderdagar i månaden.

text: Om en ledamot får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning och för samma tid får ledamotsarvode enligt

text: 2 §

text: ska arvodet minskas i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos riksdagen.

text: Lag (2009:680).

text: 3 kap.

text: Gemensamma bestämmelser för egenpensionsförmånerna

text: Egenpensionernas omfattning

text: Egenpensionsförmåner är ålderspension, sjukpension och egenlivränta.

text: Egenpensionsförmåner får inte betalas samtidigt med arvode eller inkomstgaranti enligt denna lag eller lagen (

text: ) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter eller med arvode eller övergångsersättning enligt Europaparlamentets beslut nr

text: , Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga.

text: Lag (2009:680).

text: Hur egenpensioner bestäms

text: Egenpensionsförmånerna bestäms på grundval av ett underlag och en tidsfaktor.

text: Underlaget för egenpensionsförmånerna beräknas med utgångspunkt från ett pensionsgrundande arvode.

text: Pensionsgrundande arvode

text: Pensionsgrundande arvode för ledamot av Europaparlamentet utgörs av ledamotsarvodet enligt

text: 2 kap. 2 §

text: Lag (2009:680).

text: ledamotsarvode enligt

text: 2 kap. 2 §

text: denna lag och enligt

text: 3 kap. 1 § lagen (1994:1065)

text: om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter,

text: tilläggsarvode enligt

text: 3 kap. 2 §

text: sistnämnda lag, och

text: arvoden enligt

text: 1 § 1

text: –4 och 8 lagen (

text: ) om arvoden m.m. för uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter och organ.

text: Lag (2009:680).

text: För den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot utgörs det pensionsgrundande arvodet av

text: Underlaget

text: Det pensionsgrundande arvodet beräknas för de kalenderår en ledamot av Europaparlamentet eller riksdagsledamot innehaft uppdraget under en femårsperiod närmast före avgångsåret. Det pensionsgrundande arvodet för de fyra första kalenderåren räknas därvid om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av basbeloppet enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring. Medeltalet av de framräknade beloppen utgör underlaget för egenpensionsförmånerna.

text: Kan en ledamot av Europaparlamentet eller en riksdagsledamot inte tillgodoräknas pensionsgrundande arvode för fem kalenderår, är underlaget för egenpensionsförmånerna medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas.

text: Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, är underlaget för egenpensionsförmånerna det pensionsgrundande arvodet för det året.

text: Kan inte ett helt kalenderår tillgodoräknas, är underlaget för egenpensionsförmånerna det genomsnittliga pensionsgrundande arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv.

text: Lag (2009:680).

text: Tidsfaktorn

text: Tidsfaktorn för ålderspension och sjukpension utgör förhållandet mellan antalet hela år som ledamot av Europaparlamentet, dock högst tolv, och talet tolv.

text: För den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot utgör tidsfaktorn för ålderspension och sjukpension förhållandet mellan det sammanlagda antalet hela år som ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot, dock högst tolv, och talet tolv.

text: Lag (2009:680).

text: Tidsfaktorn för egenlivränta är lika med förhållandet mellan antalet hela år som ledamot av Europaparlamentet och talet 30.

text: För den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot utgör tidsfaktorn för egenlivränta förhållandet mellan det sammanlagda antalet hela år som ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot och talet 30.

text: Lag (2009:680).

text: Vid beräkning av tidsfaktorn enligt

text: och

text: 7 §§

text: ska tid som tillgodoräknas ledamoten som pensionsgrundande enligt

text: artikel 28

text: Europaparlamentets beslut nr

text: , Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga inte räknas ledamoten tillgodo.

text: Lag (2009:680).

text: 4 kap.

text: Ålderspension

text: Rätt till ålderspension

text: För rätt till ålderspension fordras att ledamoten har fullgjort minst sex hela år i Europaparlamentet och vid avgången fyllt 50 år.

text: Den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot har rätt till ålderspension om han eller hon har fullgjort sammanlagt minst sex hela år i Europaparlamentet och riksdagen samt vid avgången fyllt 50 år.

text: Lag (2009:680).

text: Hur länge ålderspension betalas

text: Ålderspension betalas från och med den månad ledamoten fyller 65 år eller från och med månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamot av Europaparlamentet upphör.

text: För den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot betalas ålderspension från och med den månad han eller hon fyller 65 år eller från och med månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamot av Europaparlamentet eller riksdagsledamot upphör.

text: Ålderspension betalas till och med utgången av den månad då den berättigade avlider.

text: Lag (2009:680).

text: Hel ålderspension

text: För hel ålderspension fordras minst tolv hela år som ledamot av Europaparlamentet.

text: Den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot har rätt till hel ålderspension om han eller hon har fullgjort sammanlagt minst tolv hela år som ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot.

text: Lag (2009:680).

text: Hur ålderspension beräknas

text: 11.5 procent av underlaget för egenpensionsförmånerna upp till och med 7,5 gånger basbeloppet enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring,

text: 65 procent av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp samt

text: 32,5 procent av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 basbelopp.

text: Ålderspension utgör den sammanlagda summan av det belopp som erhålls när tidsfaktorn multipliceras med

text: Hur tidsfaktorn och underlaget beräknas anges i

text: 3 kap.

text: 6 §§

text: Lag (1997:1066).

text: 5 kap.

text: Sjukpension

text: Rätt till sjukpension

text: Rätt till sjukpension föreligger för en ledamot av Europaparlamentet eller en riksdagsledamot, som tidigare varit ledamot av Europaparlamentet, som frånträder sitt uppdrag och har hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Lag (2009:680).

text: Hur länge sjukpension betalas

text: Sjukpension betalas till och med månaden före den månad den pensionsberättigade fyller 65 år eller, om den berättigade avlider dessförinnan, till och med den månad dödsfallet inträffar. Från och med den månad den pensionsberättigade fyller 65 år betalas ålderspension beräknad med den tidsfaktor som anges i

text: 3 kap. 6 §

text: Hel sjukpension

text: För hel sjukpension fordras tolv hela år som ledamot av Europaparlamentet.

text: Den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot har rätt till hel sjukpension om han eller hon har fullgjort sammanlagt minst tolv hela år i Europaparlamentet och riksdagen.

text: Lag (2009:680).

text: Tillgodoräknande av tid

text: En ledamot av Europaparlamentet som inte har fullgjort tolv hela år i Europaparlamentet tillgodoräknas även de år som återstår fram till utgången av det kalenderår ledamoten fyller 65 år.

text: Den som har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot och som inte har fullgjort sammanlagt tolv hela år i Europaparlamentet och i riksdagen tillgodoräknas även de år som återstår fram till utgången av det kalenderår han eller hon fyller 65 år.

text: Lag (2009:680).

text: Sjukpensionens storlek

text: 21 procent av den del av underlaget för egenpensionsförmånerna som inte överstiger 7,5 basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring,

text: 81 procent av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp samt

text: 40,5 procent av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 basbelopp.

text: Sjukpensionens storlek utgör den sammanlagda summan av det belopp som erhålls när tidsfaktorn multipliceras med

text: 3 kap.

text: 6 §§

text: Lag (1997:1066).

text: Sjukpensionen ska på ett underlag för egenpensionsförmåner upp till 7,5 basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring minskas med sådan ersättning enligt lagen (

text: ) om arbetsskadeförsäkring som avser samma inkomstbortfall. Betalas ej hel sjukpension, minskas avdraget i motsvarande mån.

text: Har en ledamot av Europaparlamentet eller en riksdagsledamot som tidigare varit ledamot av Europaparlamentet fått sjukpension från Europaparlamentet ska sjukpension som lämnas enligt denna lag reduceras i motsvarande mån. Reducering ska endast göras när sjukpensionen från Europaparlamentet avser samma sjukperiod.

text: Lag (2009:680).

text: 6 kap.

text: Egenlivränta

text: Rätt till egenlivränta

text: har varit ledamot av Europaparlamentet och som lämnat Europaparlamentet efter att ha fullgjort minst tre sammanhängande hela år i Europaparlamentet före den månad han eller hon fyller 65 år och inte är berättigad till ålderspension enligt denna lag eller till ålderspension från Europaparlamentet, eller

text: har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot och som fullgjort sammanlagt minst tre sammanhängande hela år i Europaparlamentet och riksdagen före den månad han eller hon fyller 65 år och inte är berättigad till ålderspension enligt denna lag eller till ålderspension från Europaparlamentet.

text: Lag (2009:680).

text: Rätt till egenlivränta har den som

text: Hur länge egenlivränta betalas

text: Egenlivränta betalas från och med den månad ledamoten av Europaparlamentet eller riksdagsledamoten fyller 65 år till och med den månad då ledamoten avlider.

text: Lag (2009:680).

text: Hur egenlivränta beräknas

text: 9,5 procent av underlaget för egenpensionsförmånerna upp till 7,5 gånger basbeloppet enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring,

text: 61,5 procent av den del av underlaget för egenpensionsförmånerna som överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp samt

text: 30,75 procent av den del av underlaget för egenpensionsförmånerna som överstiger 20 men inte 30 basbelopp.

text: Egenlivränta utgör den sammanlagda summan av det belopp som erhålls när tidsfaktorn multipliceras med

text: Hur tidsfaktorn och underlaget bestäms anges i

text: 3 kap.

text: och

text: 7 §§

text: Lag (1997:1066).

text: 7 kap.

text: Efterlevandepension

text: Rätt till efterlevandepension

text: vid sin död var ledamot av Europaparlamentet,

text: vid sin död var riksdagsledamot och som varit ledamot av Europaparlamentet, eller

text: vid sin död var berättigad till ålderspension eller sjukpension enligt denna lag.

text: Lag (2009:680).

text: Efterlevandepension betalas efter den som

text: Till vem efterlevandepension betalas

text: Efterlevandepension betalas till efterlevande make samt eget arvsberättigat barn och adoptivbarn som inte fyllt 20 år.

text: Med efterlevande make jämställs den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot av Europaparlamentet eller ogift riksdagsledamot vid dennes död och som tidigare varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med denne.

text: Lag (2009:680).

text: Hur länge efterlevandepension betalas

text: Efterlevandepensionen betalas under fem år från och med månaden efter dödsfallet. Om ledamoten av Europaparlamentet eller riksdagsledamoten avgått före fyllda 65 år betalas efterlevandepension längst till den tidpunkt då den avlidne skulle ha fyllt 70 år. Detsamma gäller om ledamoten avgått med ålderspension då denne fyllde 65 år. Om ledamoten avgått med ålderspension efter fyllda 65 år, betalas efterlevandepension längst under fem år räknat från avgången.

text: Lag (2009:680).

text: Rätten till efterlevandepension upphör för efterlevande make eller sammanboende som ingår äktenskap och annars då den berättigade avlider.

text: När rätten till efterlevandepension upphört, betalas pensionen till utgången av den månad då detta inträffat.

text: Hur efterlevandepension beräknas

text: Beräkningsgrunden för efterlevandepension är för en efterlevande ett belopp per år motsvarande 1,2 basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring och för varje annan berättigad därutöver ett belopp motsvarande 0,5 basbelopp.

text: till en efterlevande med 1,2 basbelopp,

text: till make och barn med ett basbelopp till maken och resterande pension i lika delar till barnen,

text: till mer än ett barn i lika delar till dem.

text: Efterlevandepension betalas

text: 8 kap.

text: Kompletterande efterlevandepension

text: Rätt till kompletterande efterlevandepension

text: Lag (2009:680).

text: Kompletterande efterlevandepension betalas efter den som

text: Till vem kompletterande efterlevandepension betalas

text: Kompletterande efterlevandepension betalas till eget arvsberättigat barn och adoptivbarn som inte fyllt 20 år samt efterlevande make eller sammanboende som avses i

text: 7 kap. 2 § andra stycket

text: under förutsättning att äktenskapet ingåtts eller samboförhållandet inletts senast den dag ledamoten av Europaparlamentet eller riksdagsledamoten fyllt 60 år.

text: Lag (2009:680).

text: Hur länge kompletterande efterlevandepension betalas

text: Kompletterande efterlevandepension betalas från och med månaden efter dödsfallet.

text: Rätten till kompletterande efterlevandepension upphör för efterlevande make eller sammanboende som ingår äktenskap och annars vid utgången av den månad då den berättigade avlider.

text: Hur kompletterande efterlevandepension bestäms

text: Kompletterande efterlevandepension bestäms på grundval av ett underlag.

text: Underlaget är normalbeloppet i

text: 7 § andra stycket

text: multiplicerat med tidsfaktorn.

text: Tidsfaktorn

text: Tidsfaktorn för kompletterande efterlevandepension utgör förhållandet mellan antalet hela år i Europaparlamentet, dock högst tolv, och talet tolv. Avlider ledamot av Europaparlamentet under fullgörande av uppdraget utan att ha uppnått tolv hela år, tillgodoräknas även de år som återstår fram till utgången av det kalenderår då ledamoten skulle ha fyllt 65 år.

text: Tidsfaktorn för kompletterande efterlevandepension för den som varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot utgör förhållandet mellan det sammanlagda antalet hela år i Europaparlamentet och riksdagen, dock högst tolv, och talet tolv.

text: Vid beräkning av tidsfaktorn ska tid som tillgodoräknats ledamoten som pensionsgrundande enligt

text: artikel 28

text: Europaparlamentets beslut nr

text: Lag (2009:680).

text: Normalbeloppet

text: 32,5 procent av den del av underlaget för egenpensionsförmåner som överstiger 7,5 basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring men inte 20 basbelopp samt

text: 16,25 procent av den del av underlaget för egenpensionsförmåner som överstiger 20 men inte 30 basbelopp.

text: Normalbeloppet utgör

text: make 100 procent,

text: make och ett barn 130 procent,

text: make och två barn 150 procent och för varje barn därutöver 10 procent,

text: ett barn 75 procent,

text: två barn 110 procent,

text: tre barn 135 procent,

text: fyra barn 150 procent och för varje barn därutöver 10 procent.

text: Lag (1997:1066).

text: Beräkningsgrunden för kompletterande efterlevandepension är för år i procent av normalbeloppet för

text: Kompletterande efterlevandepensionens storlek

text: till make 100 procent,

text: till ett barn 75 procent,

text: till make och barn, 75 procent till maken och återstoden i lika delar till barnen,

text: till barn, underlaget i lika delar.

text: Kompletterande efterlevandepension betalas av underlaget

text: 9 kap.

text: Inkomstgaranti och efterlevandeskydd

text: Rätt till inkomstgaranti

text: har varit ledamot av Europaparlamentet och som före 65 års ålder lämnat Europaparlamentet efter minst tre hela års sammanhängande tid i Europaparlamentet, eller

text: har varit både ledamot av Europaparlamentet och riksdagsledamot och som före 65 års ålder lämnat Europaparlamentet efter sammanlagt minst tre hela års sammanhängande tid i Europaparlamentet och riksdagen.

text: Lag (2009:680).

text: Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som

text: Sjukfrånvaro, annan frånvaro eller ledighet som beviljats eller godkänts av Europaparlamentet eller dess talman begränsar inte rätten till inkomstgaranti.

text: Lag (2009:680).

text: Hur länge inkomstgarantin betalas

text: För den som varit ledamot av Europaparlamentet kortare sammanlagd tid än sex hela år gäller inkomstgarantin ett år.

text: i längst två år om ledamoten inte uppnått 40 års ålder,

text: i längst fem år om ledamoten uppnått 40 men inte 50 års ålder,

text: längst till ingången av den månad då ledamoten fyller 65 år om han eller hon uppnått 50 års ålder.

text: För den ledamot som lämnar Europaparlamentet efter en sammanlagd tid av minst sex hela år i Europaparlamentet gäller inkomstgarantin

text: Vad som föreskrivs i

text: andra stycket

text: gäller även den ledamot som lämnar Europaparlamentet efter en sammanlagd tid av minst sex hela år i Europaparlamentet och riksdagen.

text: Lag (2009:680).

text: För de första fem åren ska inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning och för tid därefter ska inkomstgarantin jämställas med pension. Inkomstgarantin ska inte utgöra arbetsinkomst enligt

text: 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Lag (2009:1028).

text: Inkomstgaranti enligt

text: 3 §

text: gäller längst till och med utgången av den månad då den berättigade avlider.

text: Om ledamoten tar plats i riksdagen upphör garantin enligt denna lag.

text: Lag (2009:680).

text: Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen förlänga den tid under vilken garantin gäller enligt

text: 3 § första stycket

text: och

text: andra stycket 1

text: och 2 med högst ett år. I ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp.

text: Lag (2009:680).

text: Riksdagsförvaltningen får bevilja inkomstgaranti till en ledamot av Europaparlamentet som har frånträtt sitt uppdrag och har partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Lag (2009:680).

text: Underlaget

text: Underlaget för beräkning av inkomstgarantin utgörs av det ledamotsarvode enligt

text: 2 kap. 2 §

text: som betalas vid avgångstillfället.

text: Lag (2009:680).

text: Inkomstgarantins storlek

text: Inkomstgarantin betalas per månad under det första garantiåret med 80 procent av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 40 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp. För tid därefter betalas inkomstgarantin med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i Europaparlamentet och riksdagen

text: 66,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 33 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 12 år,

text: 60,5 procent av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 30,25 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 11 år,

text: 55,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 27,5 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 10 år,

text: 49,5 procent av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 24,75 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 9 år,

text: 44,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 22 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 8 år,

text: 38,5 procent av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 19,25 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 7 år,

text: 33,0 procent av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och med 16,5 procent av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 6 år.

text: Lag (2009:680).

text: Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten av Europaparlamentet eller riksdagsledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring under den tid inkomstgarantin betalas.

text: Lag (2009:680).

text: Inkomstgarantin minskas med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i form av arvode enligt artikel 10 i Europaparlamentets beslut nr 2005/684/EG, Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga.

text: Om en ledamot som har inkomstgaranti samtidigt tar emot övergångsersättning enligt artikel 13 i Europaparlamentets beslut nr

text: , Euratom minskas inkomstgarantin med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i övergångsersättning.

text: Lag (2009:680).

text: inkomst som är pensionsgrundande enligt

text: 2 kap.

text: lagen (

text: ) om inkomstgrundad ålderspension,

text: sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i Sverige,

text: kompletterande delpension och

text: pension och livränta i andra fall än som avses i

text: 9 §

text: Lag (1998:701).

text: Inkomstgarantin minskas också, på sätt som framgår av

text: 11 §

text: , med följande inkomster,

text: Minskningen skall utgöra den procentandel, 80 33, som anges för varje särskilt fall i

text: 8 §

text: av den sammanlagda inkomst enligt

text: 10 §

text: som per år överstiger ett basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Betalas inte inkomstgaranti under helt kalenderår, skall endast inkomster som hänför sig till tid då inkomstgarantin betalas medräknas vid minskningen.

text: Minskningen fördelas på det antal kalendermånader garantin betalas.

text: Jämkning av inkomstgarantin

text: förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, eller

text: dömts för brott av så allvarlig art att det framstår som sannolikt att garantitagaren, om han eller hon varit riksdagsledamot, skulle ha skiljts från det uppdraget.

text: Lag (2009:680).

text: Riksdagens arvodesnämnd får besluta att rätt till inkomstgaranti inte föreligger eller att utbetalningen av inkomstgarantin ska minskas eller helt upphöra om en garantitagare

text: Rätt till efterlevandeskydd

text: Ett efterlevandeskydd betalas till eget arvsberättigat barn och adoptivbarn som inte fyllt 20 år efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt

text: 3 § andra stycket 1

text: och 2.

text: Om särskilda omständigheter föreligger får riksdagsförvaltningen bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas.

text: Lag (2000:433).

text: Hur länge efterlevandeskydd betalas

text: Efterlevandeskyddet gäller i högst fem år och betalas till utgången av den månad då rätten till skyddet upphör eller den berättigade avlider.

text: Efterlevandeskyddets storlek

text: Efterlevandeskydd betalas per år med ett belopp motsvarande 0,5 basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring för varje barn.

text: Handläggning av ärenden

text: Den som vill ha efterlevandeskydd skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen.

text: Efterlevandeskydd kan inte betalas för längre tid tillbaka än två år före ansökningsmånaden.

text: Lag (2003:12).

text: Den som vill att inkomstgaranti skall betalas ut skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen.

text: Inkomstgaranti kan inte betalas för längre tid tillbaka än sex månader före ansökningsmånaden.

text: Lag (2003:12).

text: Ansökan om utbetalning av inkomstgaranti skall vara skriftlig. Den som ansökt om utbetalning skall även i övrigt enligt utfärdade föreskrifter eller när riksdagsförvaltningen begärt det skriftligen lämna sådana uppgifter som behövs för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna skall lämnas på heder och samvete.

text: Om den som ansökt om utbetalning inte lämnar de uppgifter som begärts får riksdagsförvaltningen hålla inne vidare utbetalningar.

text: Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning skall han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till riksdagsförvaltningen.

text: Lag (2003:12).

text: Arbetsgivare och annan som har betalat ut ersättning eller förmån skall på begäran av riksdagsförvaltningen lämna de uppgifter för namngiven person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna lag.

text: Den som underlåter att fullgöra sin skyldighet enligt

text: första stycket

text: får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite.

text: Lag (2003:12).

text: Skatteverket ska till Statens pensionsverk lämna uppgifter om inkomst som är pensionsgrundande enligt

text: 2 kap.

text: lagen (

text: ) om inkomstgrundad ålderspension, om uppgifterna har betydelse i ärende om inkomstgaranti enligt denna lag.

text: Lag (2008:969).

text: Om det har betalats ut ett för högt belopp avseende inkomstgaranti skall garantitagaren betala tillbaka skillnaden. Ett belopp som skall betalas tillbaka skall, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis.

text: Lag (2003:12).

text: Om det har betalats ut ett för högt belopp avseende inkomstgaranti och skillnaden inte har betalats tillbaka inom en månad efter det att krav på återbetalning framställts, skall garantitagaren betala ränta för därpå följande tid intill dess betalning sker. Räntan skall bestämmas efter den räntesats som anges i

text: räntelagen (1975:635)

text: . Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis.

text: Vad som sägs i

text: första stycket

text: skall också gälla om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som erfordras för bestämmande av det belopp som skall betalas tillbaka. I ett sådant fall skall ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in.

text: Lag (2003:12).

text: Ansökan om inkomstgaranti efter jämkningsbeslut

text: En garantitagare, vars rätt till inkomstgaranti har jämkats enligt

text: 12 a §

text: , äger rätt att när nya förhållanden inträtt på nytt ansöka om inkomstgaranti. En sådan ansökan prövas av Riksdagens arvodesnämnd.

text: Lag (2009:680).

text: 10 kap.

text: Relatering till basbeloppet

text: Fastställd ålderspension, sjukpension och kompletterande efterlevandepension relateras till basbeloppet enligt

text: 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring och omräknas vid förändring av detta.

text: Lag (1997:1066).

text: Den fastställda egenlivräntan anknyts till prisbasbeloppet enligt

text: 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet.

text: Lag (2009:1584).

text: För den som varit ledamot av Europaparlamentet eller riksdagsledamot i sammanlagt minst sex hela år relateras den fastställda inkomstgarantin till det basbelopp som enligt

text: 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring gäller för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta.

text: Lag (2009:680).

text: Med basbelopp i

text: 4 kap. 4 §

text: 5 kap. 5 §

text: 6 kap. 3 §

text: 8 kap. 7 §

text: och

text: 9 kap. 8 §

text: avses det förhöjda prisbasbeloppet i

text: 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring.

text: Om inte annat sägs i

text: första stycket

text: avses med basbelopp i denna lag prisbasbeloppet enligt

text: 1 kap. 6 §

text: lagen om allmän försäkring.

text: Lag (1998:552).

text: 11 kap.

text: Försäkrings- och sjukvårdsförmåner

text: Lag (2009:680).

text: En ledamot av Europaparlamentet ska vara grupplivförsäkrad på riksdagens bekostnad. Försäkringen ska samordnas med sådan motsvarande försäkring som tecknats för ledamoten av Europaparlamentet.

text: Lag (2009:680).

text: En ledamot av Europaparlamentet ska vara arbetsskadeförsäkrad på riksdagens bekostnad i den omfattning som gäller för riksdagens ledamöter.

text: Lag (2009:680).

text: 12 kap.

text: Överklagande

text: Ett beslut enligt

text: 9 kap.

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätt krävs prövningstillstånd.

text: Andra beslut enligt denna lag som fattats av riksdagsförvaltningen överklagas hos Riksdagens överklagandenämnd.

text: Lag (2009:680).

text: Ett beslut överklagas skriftligt. I överklagandet ska klaganden ange vilket beslut som överklagas och den ändring i beslutet som han eller hon begär.

text: Överklagandet ges in till den myndighet som har meddelat beslutet. Det ska ha kommit in inom tre veckor från den dag klaganden fick del av beslutet.

text: Lag (2009:680).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 mars 1996. Bestämmelserna i

text: 12 §

text: träder dock i kraft den 1 april 1997.

rpubl:andrar: ny 16 a §, mellanrubr. till 16 a §

rpubl:andrar: ändr. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 18 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 7, 17, 18 §§, rubr. närmast före 17 §

dcterms:identifier: SFS 1996:31 i lydelse enligt SFS 2025:1526

dcterms:title: Förordning (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m.

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om skjutvapen och viss annan farlig materiel som finns hos myndigheter under regeringen.

text: Bestämmelserna syftar till att begränsa förluster av materielen, att motverka att den kommer till användning vid brott samt att förebygga annat missbruk och olyckshändelser.

text: Förordningen gäller för handeldvapen, såsom pistoler, revolvrar, gevär, automatkarbiner, kulsprutepistoler och kulsprutor, samt därmed jämförliga skjutvapen och granatgevär.

text: Förordningen gäller inte skjutvapen som har tillverkats före år 1890 och som inte är avsedda för gastäta enhetspatroner.

text: ammunition,

text: ammunitionseffekter,

text: handgranater,

text: truppminor,

text: spräng- och tändmedel, samt

text: pansarskott.

text: Bestämmelserna i

text: 5 § första stycket

text: samt

text: och

text: 16 §§

text: gäller, om inte annat är föreskrivet, även

text: Bestämmelserna i förordningen skall inte tillämpas under höjd beredskap.

text: Myndigheternas hantering av skjutvapen

text: Allmänt

text: En myndighet som har skjutvapen skall hantera dem på ett sätt som är betryggande från säkerhetssynpunkt.

text: Myndigheten skall hålla god ordning på skjutvapnen och föra en förteckning över myndighetens samtliga skjutvapen. Av förteckningen skall framgå för vilket ändamål ett vapen disponeras och vid vilken organisatorisk enhet vapnet finns eller vem som har tilldelats det.

text: Förteckning behöver inte föras över skjutvapen som en myndighet endast har tillfälligt som ett led i en anskaffning av vapen för någon annans räkning.

text: Myndigheten skall årligen inventera de skjutvapen som myndigheten har.

text: För Försvarsmakten gäller kravet på årlig inventering endast sådana skjutvapen som är under användning. I fråga om förrådsställda vapen och andra vapen som inte nyttjas får inventering göras med det längre tidsmellanrum som Försvarsmakten själv bestämmer. Om det finns särskilda skäl, får Försvarsmakten avstå från inventering av äldre vapen som inte nyttjas.

text: Om ett skjutvapen har förlorats, ska myndigheten noga utreda förlusten. Myndigheten ska anmäla saken till Polismyndigheten om det inte är uppenbart att en anmälan är onödig.

text: Förordning (2014:1219).

text: behöver skjutvapnet i sin tjänst,

text: har tillräckliga kunskaper om hur vapnet skall handhas,

text: har tillräckliga kunskaper om säkerhetsskyddet kring hanteringen av skjutvapen, och

text: bedöms pålitlig från säkerhetssynpunkt.

text: Myndigheten skall se till att endast den tilldelas ett skjutvapen som

text: Myndigheten skall, om det inte är obehövligt, upplysa den som skall tilldelas ett skjutvapen om att en prövning görs av dennes pålitlighet från säkerhetssynpunkt.

text: Behörighetsbevis

text: I samband med att myndigheten tilldelar någon som inte utgör totalförsvarspliktig personal ett skjutvapen skall myndigheten utfärda bevis om mottagarens behörighet att ha skjutvapen i tjänsten (

text: behörighetsbevis

text: Behörighetsbevis behöver inte utfärdas för en polisman eller en yrkesofficer. Behörighetsbevis behöver inte heller utfärdas för en reservofficer när denne fullgör tjänstgöring vid Försvarsmakten.

text: Förordning (2001:1267).

text: Återkallelse av skjutvapen och behörighetsbevis

text: Om den som har tilldelats ett skjutvapen brister i fråga om handhavandet av vapnet eller på något annat sätt visar att kravet på pålitlighet inte längre kan anses uppfyllt, skall myndigheten ta tillbaka det tilldelade skjutvapnet. Om behörighetsbevis har utfärdats, skall även det återkallas.

text: Förvaring av skjutvapen

text: Skjutvapen skall förvaras på ett sådant sätt att det inte finns risk för att någon obehörig kommer åt skjutvapnet eller att det på annat sätt går förlorat. Vapnen skall i all den utsträckning det är möjligt förvaras i utrymmen som myndigheten disponerar.

text: Om ett skjutvapen förvaras i bostaden, skall det förvaras i säkerhetsskåp eller i något annat lika säkert förvaringsutrymme eller under säkert lås eller på annat lika betryggande sätt.

text: Sker inte förvaringen i säkerhetsskåp eller i något annat lika säkert förvaringsutrymme, skall en vapendel tas bort från vapnet så att det inte kan användas. En sådan isärtagning av vapnet behöver dock bara göras om det kan ske utan avsevärd svårighet. Vapnet och vapendelen skall förvaras var för sig under säkert lås eller på annat lika betryggande sätt.

text: Ett helautomatiskt skjutvapen som förvaras i bostaden skall alltid förvaras isärtaget. Vapnet och vapendelen skall förvaras var för sig. Används säkerhetsskåp eller något annat lika säkert förvaringsutrymme, skall vapnets huvuddel förvaras där.

text: Om även ammunition till skjutvapnet förvaras i bostaden och förvaringen av vapen och ammunition inte sker i säkerhetsskåp eller i något annat lika säkert förvaringsutrymme, får ammunitionen inte förvaras på samma ställe som skjutvapnet eller någon vapendel.

text: Innan ett skjutvapen mer stadigvarande förvaras i en bostad, skall myndigheten ha godkänt bostaden som förvaringsplats.

text: Transport av skjutvapen

text: Myndigheten skall vid transporter av skjutvapen vidta de åtgärder och iaktta den försiktighet som fordras för att förebygga eller hindra att vapnen blir åtkomliga för obehöriga eller på annat sätt går förlorade eller orsakar skada.

text: Försvarsmakten och Försvarets materielverk skall vid transporter av större mängder skjutvapen upprätta en särskild transportplan och därvid pröva om det behövs särskilda arrangemang, såsom eskortstöd, för att trygga säkerheten vid transporten.

text: Försäljning av skjutvapen

beteckning: 16 a §

text: Skjutvapen som inte längre behövs för statens verksamhet eller som har blivit obrukbara får inte säljas inom Sverige. Undantag får dock göras för försäljning av ett litet antal vapen till museer och samlare.

text: Förordning (1996:1477).

text: Information till Polismyndigheten

text: Försvarsmakten ska informera Polismyndigheten om sådana militära skjutvapen som har tilldelats hemvärnspersonal och som förvaras i bostäder. Informationen ska avse vapentyp samt namn och adress på den person som har vapnet.

text: Förordning (2014:1219).

text: Bemyndigande att meddela föreskrifter

text: Försvarsmakten får meddela de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna förordning för Försvarets materielverk, Totalförsvarets forskningsinstitut och Statens museer för maritim-, transport- och försvarshistoria.

text: Polismyndigheten får meddela sådana föreskrifter som anges i

text: första stycket

text: för andra statliga myndigheter än de som anges där. Föreskrifter som rör Säkerhetspolisen ska meddelas i samråd med myndigheten. Innan Polismyndigheten meddelar föreskrifter som rör andra myndigheter ska den höra dessa. I fråga om beredskapsvapen ska Polismyndigheten också höra Försvarsmakten.

text: Förordning (2025:1526).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 13 a §

rpubl:andrar: ändr. 6, 16 §§

rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best till 2004:1044

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 12, 13, 14, 15 §§, rubr. närmast före 11 §; ny 4 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklaganden av beslut i anställningsärenden som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 5, 18 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1996:311 i lydelse enligt SFS 2006:1292

dcterms:title: Förordning (1996:311) med instruktion för Riksgäldskontoret

rdfs:label: Finansdepartementet FMA V

text: Uppgifter och mål

text: att efter regeringens beslut, utan att tjänsterna subventioneras, tillhandahålla utlåning till och ta emot medel på konto från i första hand statliga myndigheter,

text: att företräda det statliga betalningssystemet inklusive statens centralkonto,

text: att ta upp och förvalta lån till staten i enlighet med lagen (

text: ) om statens upplåning och skuldförvaltning, och

text: att ställa ut och förvalta statliga garantier i enlighet med

text: garantiförordningen (1997:1006)

text: Förordning (2006:1258).

text: Riksgäldskontoret är statens centrala finansförvaltning med huvuduppgifterna

text: senast den 1 oktober varje år till regeringen lämna förslag till riktlinjer för förvaltningen av statens skuld,

text: senast den 22 februari varje år till regeringen lämna underlag för utvärdering av förvaltningen av statens skuld,

text: regelbundet fastställa statslåneräntan som den genomsnittliga marknadsräntan på statsobligationer med en återstående löptid på minst fem år,

text: senast den 1 november varje år fastställa statens utlåningsränta och statens avkastningsränta som den genomsnittliga marknadsräntan under de tre närmast föregående åren, där marknadsräntan utgörs av räntan på nominella statsobligationer med en återstående löptid på 4-6 år med tillägg av 0,25 procentenheter för förvaltningskostnader m.m.,

text: ansvara för officiell statistik enligt förordningen (

text: ) om den officiella statistiken,

text: meddela föreskrifter om inskrivning i statsskuldboken, samt

text: senast den 15 mars varje år till regeringen lämna underlag till årsredovisningen för staten avseende statliga garantier och krediter.

text: Förordning (2006:1258).

text: Riksgäldskontoret skall

text: Samråd m.m.

text: Riksgäldskontoret skall samråda med Riksbanken i frågor om de delar av upplåningsverksamheten som kan antas vara av större penningpolitisk betydelse.

text: Förordning (2001:408).

text: Riksgäldskontoret har rätt att från andra myndigheter få den information som kontoret behöver för sin verksamhet.

text: Förordning (2001:408).

beteckning: 4 a §

text: Riksgäldskontorets prognoser över statens lånebehov skall ske i samverkan med Konjunkturinstitutet och Ekonomistyrningsverket.

text: Förordning (2006:1258).

ordinal: 4 a

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Riksgäldskontoret med undantag av

text: och

text: 34 §§

text: Det som sägs i

text: 9 §§

text: verksförordningen

text: om myndighetens chef skall i stället gälla styrelsen.

text: Förordning (2006:1292).

text: Myndighetens ledning

text: Riksgäldsdirektören är chef för myndigheten samt ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer.

text: Förordning (2004:1044).

text: Riksgäldskontoret leds av en styrelse som ansvarar för myndighetens verksamhet. Styrelsen består av högst sju ledamöter. Riksgäldsdirektören har rätt att närvara och yttra sig vid styrelsesammanträden, om styrelsen inte i ett särskilt fall bestämmer något annat.

text: Den som är styrelseledamot och riksgäldsdirektören får inte utan tillstånd vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett finansinstitut. En ledamot och riksgäldsdirektören får inte heller vara anställd hos eller åta sig uppdrag för ett sådant institut. Tillstånd meddelas av regeringen i fråga om ordföranden och av ordföranden i fråga om övriga styrelseledamöter och riksgäldsdirektören.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (2004:1044).

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på Riksgäldskontoret.

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: förslag till riktlinjer enligt

text: 2 § 1

text: principer för hur de av regeringen fastställda riktlinjerna för förvaltningen av statens skuld skall genomföras,

text: underlag för utvärdering enligt

text: 2 § 2

text: viktigare frågor enligt

text: 15 §

text: ramar och riktlinjer för hantering av de risker som är förenade med verksamheten, och

text: instruktioner för intern kontroll.

text: Utöver vad som anges i

text: 13 § verksförordningen (1995:1322)

text: skall styrelsen besluta om

text: Styrelsen får överlåta till riksgäldsdirektören att besluta föreskrifter som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt.

text: Förordning (1998:1523).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan riksgäldsdirektören och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Om detta förfarande inte är lämpligt, får riksgäldsdirektören ensam avgöra ärendet.

text: Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Riskhantering och internrevision

text: Riksgäldskontoret skall ha en beskrivning av de huvudsakliga risker som är förenade med verksamheten och hur dessa risker skall hanteras. Det skall vidare finnas interna instruktioner för hantering av dessa risker. Beskrivningen, instruktionerna och efterlevnaden av instruktionerna skall fortlöpande ses över.

text: Riksgäldskontoret skall tillämpa

text: internrevisionsförordningen (2006:1228)

text: Förordning (2006:1258).

text: Medelsförvaltning

text: Riksgäldskontoret skall placera sina medel, i den utsträckning de inte behöver användas till utbetalningar, på konto i Riksbanken, en bank eller ett kreditmarknadsföretag eller i statspapper eller andra skuldförbindelser med låg kreditrisk. Placeringar får ske i utlandet och i utländsk valuta.

text: Förordning (2006:1258).

beteckning: 13 a §

text: Riksgäldskontorets hantering av växlingar mellan svensk och utländsk valuta skall präglas av förutsägbarhet och tydlighet.

text: Förordning (2006:1258).

text: Riksgäldskontoret skall täcka de underskott som kan uppstå på statens centralkonto.

text: Förordning (2006:1258).

text: Riksgäldskontoret får medge inlösen av obligationer och räntekuponger samt utbetalning av vinster på premieobligationslån, även om betalningsrätten är preskriberad.

text: Om det finns särskilda skäl, får kontoret helt eller delvis efterskänka sådana fordringar som förvaltas av kontoret.

text: Förordning (2006:1258).

text: Anställningar m.m.

text: Riksgäldsdirektören anställs genom beslut av regeringen.

text: Andra anställningar beslutas av Riksgäldskontoret.

text: Förordning (2002:1100).

text: Bisysslor

text: Den som är tjänsteman hos Riksgäldskontoret får inte utan regeringens tillstånd vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett finansinstitut. Tjänstemannen får inte heller vara anställd hos eller åta sig uppdrag för ett sådant institut.

text: Förordning (2001:408).

text: Överklagande

text: Vid överklagande av beslut i anställningsärenden gäller

text: 35 § verksförordningen (1995:1322)

text: Riksgäldskontorets beslut i andra ärenden får överklagas bara om det följer av en annan föreskrift än

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: . Om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild och det inte finns några särskilda föreskrifter om överklagande, får dock beslutet överklagas hos regeringen.

text: Förordning (2006:1292).


dcterms:title: Förordning (1996:312) med instruktion för Statens fastighetsverk

rdfs:label: Finansdepartementet BFE

text: Uppgifter

text: Statens fastighetsverk är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta viss del av statens fasta egendom såsom utrikesfastigheter, de kungliga slotten, Djurgårdsmarken och regeringsbyggnaderna, vissa av statens kulturfastigheter, gamla fästen, monument, vissa älvsträckor och markområden samt vissa donationsfastigheter.

text: innebär god resurshållning och hög ekonomisk effektivitet,

text: ger verkets hyresgäster bra och konkurrenskraftiga lokaler,

text: långsiktigt tar till vara, vårdar och utvecklar fastigheternas värden.

text: Statens fastighetsverk skall förvalta fastighetsbeståndet inom sitt verksamhetsområde på ett sätt som

text: Verket skall vidare på uppdrag av regeringen genomföra byggnadsföretag för statens räkning.

text: Verksamheten i fred skall bedrivas så, att även de krav som totalförsvaret i krig uppställer i största möjliga utsträckning kan tillgodoses. Under höjd beredskap skall Statens fastighetsverk främst tillgodose totalförsvarets krav.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på Statens fastighetsverk.

text: Generaldirektören är chef för myndigheten och styrelsens ordförande.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)


dcterms:title: Förordning (1996:333) om ersättning för viss högskoleutbildning

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Regeringen föreskriver att den ersättning som enligt

text: 5 kap. 3 § högskolelagen (1992:1434)

text: skall lämnas om berörda kommuner eller landsting inte kommer överens om något annat skall vara 1 000 kronor per student och vecka för år 1994 och 1 150 kronor per student och vecka för år 1995.


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1996:335) om gällande inlåningsränta i ungdomsbosparandet

rdfs:label: Riksgäldskontoret

text: Riksgäldskontoret föreskriver följande med stöd av

text: 10 § lagen (1988:846)

text: om ungdomsbosparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för Riksgäldskontoret.

text: På medel som står inne på ett konto anslutet till ungdomsbosparandet skall den bank eller sparkassa som för kontot betala lägst 4,50 procent årlig ränta.

text: För den kalendermånad, då insättning eller uttag sker, får på det insatta respektive uttagna beloppet betalas en lägre årlig ränta än som sägs i

text: första stycket

text: , dock lägst 0,25 procent.


dcterms:title: Riksgäldskontorets föreskrifter (1996:336) om gällande räntesats för allemanssparandet

text: 9 § lagen (1983:890)

text: om allemanssparande samt

text: 1 § förordningen (1989:248)

text: med instruktion för Riksgäldskontoret.

text: På de medel som satts in på ett allemanssparkonto utgår från och med den 29 maj 1996 och tills vidare årlig ränta med 6 procent. Räntan skall dock utgå med lägst den procentsats som motsvarar det av Riksbanken fastställda vid varje tid gällande diskontot minskat med tre procentenheter.


dcterms:title: Lag (1996:339) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning

text: I denna lag ges bestämmelser om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning.

text: Utbildningen kan anordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. Utbildningsanordnarna får anordna utbildningen själva eller i samverkan med andra.

text: Utbildningen anordnas med särskilt statsbidrag, som fördelas efter ansökan.

text: Utbildningen skall ge sådana fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag utföra kvalificerade uppgifter i en modernt organiserad produktion av varor eller tjänster. Utbildningen skall präglas av såväl ämnesteoretiskt djup som en stark arbetsplatsintegrering.

text: Utbildningen skall väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om organisationen av utbildningen hos kommuner och landsting samt om deras befattning i övrigt med utbildningen.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att enskilda utbildningsanordnare kan ges i uppgift att utfärda utbildningsbevis och examensbevis efter genomförd utbildning.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om försöksverksamheten.


rpubl:andrar: forts. giltighet

dcterms:identifier: SFS 1996:341 i lydelse enligt SFS 2000:1193

dcterms:title: Förordning (1996:341) om gruppundantag enligt 17 § konkurrenslagen (1993:20) för ensamåterförsäljaravtal

text: Under de villkor som föreskrivs i denna förordning gäller för ensamåterförsäljaravtal gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: från förbudet i

text: 6 § samma lag

text: Förordningen tillämpas på sådana avtal i vilka endast två företag är parter och där den ena parten förbinder sig att endast till den andra leverera vissa varor för återförsäljning inom hela den gemensamma marknaden eller en viss del av den. Dock gäller förordningen inte för avtal som har träffats för återförsäljning av drycker i lokaler som används för försäljning och konsumtion av drycker eller för försäljning av oljeprodukter på bensinstationer.

text: I fråga om avtalen tillämpas vad som anges i

text: kommissionens förordning (EEG) nr 1983/83 av den 22 juni 1983

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: på grupper av ensamåterförsäljaravtal2 på motsvarande sätt, med undantag av artiklarna

text: och

text: . Dock skall i

text: artikel 3 a

text: "exklusiva inköpsavtal" ersättas med "ensamåterförsäljaravtal" och i

text: artikel 3 b

text: "100 miljoner ecu" ersättas med "150 miljoner kronor". Vidare skall hänvisningar till

text: artikel 1

text: avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 §

text: som omfattas av avtalet respektive

text: är identiska med dessa avtalsvaror eller på grund av egenskaper, pris och tilltänkt användning av konsumenterna betraktas som likartade vid en jämförelse med de varor som avtalet omfattar.

text: Om en återförsäljare åläggs att så som anges i

text: artikel 2.2 a

text: inte tillverka eller distribuera konkurrerande varor, gäller inte undantag enligt

text: 1 §

text: , annat än som följer av andra eller

text: tredje stycket

text: , om leverantören, under ett räkenskapsår och beräknat för hela den perioden, svarar för 35 procent eller mer av den svenska marknaden eller del av den för sådana varor

text: Undantag enligt

text: 1 §

text: gäller även om marknadsandelen i

text: första stycket

text: överskrids med högst en tiondel beträffande två på varandra följande räkenskapsår. Därefter gäller inte undantag enligt

text: 1 §

text: , annat än enligt vad som anges i

text: tredje stycket

text: Om undantag enligt

text: 1 §

text: skall upphöra att gälla enligt vad som anges i första eller

text: andra stycket

text: , skall sådant undantag trots detta fortsätta att gälla under en period av sex månader efter det räkenskapsår under vilket det överskreds.


dcterms:identifier: SFS 1996:342 i lydelse enligt SFS 2000:1193

dcterms:title: Förordning (1996:342) om gruppundantag enligt 17 § konkurrenslagen (1993:20) för exklusiva inköpsavtal

text: Under de villkor som föreskrivs i denna förordning gäller för exklusiva inköpsavtal gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: från förbudet i

text: 6 § samma lag

text: för återförsäljning köpa vissa varor som anges i avtalet endast från

text: leverantören

text: ett anknutet företag, eller

text: ett annat företag åt vilket leverantören har överlåtit försäljningen av sina varor, eller

text: i utbyte mot särskilda kommersiella eller finansiella fördelar köpa vissa oljebaserade bränslen till motorfordon och andra bränslen som anges i avtalet för återförsäljning på en bensinstation som är angiven i avtalet endast från

text: leverantören,

text: ett anknutet företag, eller

text: ett annat företag åt vilket leverantören har överlåtit distributionen av sina varor.

text: Förordning (1999:724).

text: Förordningen tillämpas på sådana avtal i vilka endast två företag är parter och den ena parten, återförsäljaren, avtalar med den andra parten, leverantören, att

text: I fråga om avtalen i

text: 2 § 1

text: tillämpas vad som anges i artiklarna 2-4, 5.2-3 och 16-18, samt häremot svarande del av ingressen, i

text: kommissionens förordning (EEG) nr 1984/83 av den 22 juni 1983

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: på grupper av exklusiva inköpsavtal2 på motsvarande sätt.

text: Dock skall i

text: artikel 3 b

text: artikel 1

text: avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 § 1.

text: I fråga om avtalen i

text: 2 § 2

text: tillämpas vad som anges i artiklarna

text: och

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: på grupper av exklusiva inköpsavtal3 på motsvarande sätt.

text: Dock skall i

text: artikel 13

text: artikel 5

text: " ersättas med "

text: artikel 5.2

text: ", i

text: artikel 18

text: "artiklarna

text: och

text: " ersättas med "artiklarna

text: och

text: " samt i

text: artikel 17

text: "för försäljning och konsumtion av drycker eller" och "II eller" utgå. Vidare skall hänvisningar till

text: artikel 10

text: avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 § 2.

text: som omfattas av avtalet respektive

text: Om en återförsäljare så som anges i

text: artikel 2.2

text: åläggs att inte tillverka eller distribuera konkurrerande varor, gäller inte undantag enligt

text: 1 §

text: annat än som följer av andra eller

text: tredje stycket

text: Undantaget enligt

text: 1 §

text: gäller även om marknadsandelen i

text: första stycket

text: 1 §

text: , annat än enligt vad som anges i

text: tredje stycket

text: Om undantag enligt

text: 1 §

text: andra stycket


dcterms:identifier: SFS 1996:343 i lydelse enligt SFS 1998:119

dcterms:title: Förordning (1996:343) om gruppundantag enligt 17 § konkurrenslagen (1993:20) för specialiseringsavtal

text: Under de villkor som föreskrivs i denna förordning gäller för specialiseringsavtal gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: från förbudet i

text: 6 § samma lag

text: avstå från att tillverka eller låta tillverka vissa varor och att överlåta åt andra parter att tillverka eller låta tillverka dessa avtalsvaror, eller

text: endast gemensamt tillverka eller låta tillverka vissa varor.

text: Denna förordning tillämpas på specialiseringsavtal enligt vilka företag under avtalstiden åtar sig ömsesidiga skyldigheter att

text: I fråga om avtalen tillämpas vad som anges i

text: kommissionens förordning (EEG) nr 417/85 av den 19 december 1984

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: på grupper av specialiseringsavtal2 på motsvarande sätt, med undantag av artiklarna

text: och

text: andra stycket

text: samt

text: och

text: 5 §§

text: I

text: artikel 7.1

text: skall "och b och

text: artikel 6

text: " utgå. Vidare skall hänvisningar till

text: artikel 1

text: avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 §

text: Vidare tillämpas ändringsbestämmelserna i

text: artikel 1

text: , samt häremot svarande del av ingressen, i

text: kommissionens förordning (EEG) nr 151/93 av den 23 december 1992

text: om ändring av förordningarna

text: (EEG) nr 417/85

text: (EEG) nr 418/85

text: (EEG) nr 2349/84

text: och

text: (EEG) nr 556/89

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: på vissa grupper av specialiseringsavtal, avtal om forskning och utveckling, patentlicensavtal och know-howlicensavtal3 på motsvarande sätt. Dock gäller de ändringar som följer av

text: andra stycket

text: samt

text: I

text: artikel 1.5

text: skall punkt 1 b och 2 b samt i punkt 3 "och den omsättning" utgå. Vidare skall artikel

text: och

text: utgå. I

text: artikel 1.9

text: skall "3.1 och 3.2 och

text: artikel 6

text: " ersättas med "3.1 a och 3.2 a". Hänvisningar till artikel 1 i den förordning som anges i

text: 3 § första stycket

text: skall avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 §

text: Marknadsandelsgränserna i artikel 3.1 a och 3.2 a skall avse den svenska marknaden eller en avsevärd del av den.


dcterms:identifier: SFS 1996:344 i lydelse enligt SFS 1998:120

dcterms:title: Förordning (1996:344) om gruppundantag enligt 17 § konkurrenslagen (1993:20) för avtal om forskning och utveckling

text: Under de villkor som föreskrivs i denna förordning gäller för avtal om forskning och utveckling gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: från förbudet i

text: 6 § samma lag

text: gemensam forskning och utveckling avseende varor eller metoder och gemensamt utnyttjande av resultaten av denna forskning och utveckling,

text: gemensamt utnyttjande av resultaten av forskning och utveckling avseende varor eller metoder som gemensamt har bedrivits inom ramen för ett tidigare ingånget avtal mellan samma företag, eller

text: gemensam forskning och utveckling avseende varor eller metoder utan gemensamt utnyttjande av resultaten.

text: Denna förordning tillämpas på avtal som träffas mellan företag för

text: kommissionens förordning (EEG) nr 418/85 av den 19 december 1984

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: på grupper av avtal om forskning och utveckling2 på motsvarande sätt, med undantag av artiklarna

text: och

text: samt med de ändringar som följer av

text: 6 §§

text: artikel 2

text: , samt häremot svarande del i ingressen, i

text: om ändring av förordningarna

text: (EEG) nr 417/85

text: (EEG) nr 418/85

text: (EEG) nr 2349/84

text: och

text: (EEG) nr 556/89

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: 6 §

text: I den förordning som anges i

text: 3 §

text: skall i

text: artikel 3

text: , som innehåller bestämmelser om marknadsandelsgränser, i punkt 1 "Om parterna inte är konkurrerande tillverkare av varor som kan förbättras eller ersättas av de varor som omfattas av avtalet, skall undantaget enligt

text: artikel 1

text: " ersättas med "Undantaget enligt

text: artikel 1

text: skall". Vidare skall i

text: artikel 5.2

text: artikel 85.1

text: " ersättas med "

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: " samt i

text: artikel 4.1 e

text: ) "såvida inte vid avtalets ingående två eller flera av parterna är konkurrenter enligt

text: artikel 3

text: " utgå. Hänvisningar till

text: artikel 1

text: skall avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 §

text: I den förordning som anges i

text: 4 §

text: skall i

text: artikel 2.2

text: "punkterna 2 och 3" ersättas med "punkt 3". Vidare skall i

text: artikel 2.3

text: "punkterna 3 och 4" ersättas med "punkterna 3 och 3 a" samt "punkt 5" ersättas med "punkt 4". Hänvisningar till

text: artikel 1

text: skall avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 §


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996 och gäller till utgången av mars 2006.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: för patentlicensavtal.

text: Den upphävda förordningen gäller dock till utgången av mars 2006 i fråga om avtal som är i kraft vid utgången av juni 1996 och som är undantagna från förbudet i

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: enligt den upphävda förordningen men inte enligt denna förordning.

text: I fråga om know-howlicensavtal som är i kraft vid utgången av juni 1996 finns föreskrifter i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: för know-howlicensavtal.

dcterms:title: Förordning (1996:345) om gruppundantag enligt 17 § konkurrenslagen (1993:20) för avtal om tekniköverföring

text: Under de villkor som föreskrivs i denna förordning gäller för avtal om tekniköverföring gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: från förbudet i

text: 6 § samma lag

text: Förordningen tillämpas på rena patentlicensavtal eller know-how-licensavtal, blandade patent och know-howlicensavtal och avtal som innehåller anknutna bestämmelser om andra immateriella rättigheter än patent, i vilka endast två företag är parter och som innehåller en eller flera av de skyldigheter som följer av punkterna 1-8 i artikel 1.1 eller som anges i

text: artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 240/96 av den 31 januari 1996

text: om tillämpning av fördragets

text: artikel 85.3

text: på vissa grupper av avtal om tekniköverföring2.

text: Förordningen tillämpas dock inte på sådana avtal som anges i artikel 5.1 i kommissionens i

text: första stycket

text: nämnda förordning, annat än i den utsträckning som följer av artikel

text: , som även innehåller bestämmelser om marknadsandelsgränser. Vidare tillämpas förordningen på sådana avtal som nämns i artiklarna

text: och

text: I fråga om avtalen tillämpas vad som anges i den i

text: 2 § nämnda förordning

text: en på motsvarande sätt, med undantag av dels

text: artikel 1.1

text: utom punkterna 1-8, dels artiklarna

text: och

text: . Dock skall i

text: artikel 2.2

text: artikel 85.1

text: " ersättas med "

text: 6 § konkurrenslagen

text: Hänvisning endast till själva undantaget i

text: artikel 1

text: skall avse

text: 1 §

text: i förening med

text: 2 §