rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor

rdfs:label: Försvarsdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelse

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Kvinnor som vill få anställning som officerare vid försvarsmakten måste genomgå militär grundutbildning enligt denna lag. Regeringen bestämmer vilka krav i övrigt som skall gälla för anställningen.

type: paragraf

text: Utbildningen

beteckning: 2 §

text: Grundutbildningen skall till längd och innehåll motsvara den grundutbildning som en jämförbar kategori värnpliktiga fullgör enligt

text: värnpliktslagen (1941:967)

beteckning: 3 §

text: Antagning till grundutbildningen sker efter ansökan och särskild antagningsprövning.

text: Tjänstgöringsskyldighet m.m.

beteckning: 4 §

text: En kvinna som har antagits till grundutbildningen är skyldig att efter inkallelse inställa sig till utbildningen och fullgöra denna i enlighet med meddelade föreskrifter. Hon får inte avbryta utbildningen förrän hon har meddelat sin vilja att göra detta till den myndighet som regeringen bestämmer.

beteckning: 5 §

text: I fråga om laga förfall skall

text: och

text: 42 §§

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: tillämpas.

beteckning: 6 §

text: Sedan en kvinna har antagits till grundutbildningen gäller

text: och

text: 37 §§

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: för henne tills utbildningen slutar.

text: Lag (1986:648).

text: Skiljande från utbildningen

beteckning: 7 §

text: visar sig olämplig för fortsatt utbildning till officer vid försvarsmakten, eller

text: på grund av sjukdom eller av annan anledning är frånvarande från utbildningen i sådan utsträckning att hon inte kan tillgodogöra sig denna.

text: Från grundutbildningen skiljs den som

text: Förmåner

beteckning: 8 §

text: En kvinna har under grundutbildningen och i samband med antagningsprövningen rätt till samma förmåner som värnpliktiga har under grundutbildningen enligt

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: Bestämmelser om rätt till ersättning för skada eller sjukdom som en kvinna ådrar sig under tjänstgöring finns i lagen (

text: ) om statligt personskadeskydd och lagen (

text: ) om statlig ersättning vid ideell skada m. m.

text: Lag (1991:466).

text: Bemyndigande

beteckning: 9 §

text: Regeringen får föreskriva att en bestämmelse i denna lag skall tillämpas också på annan föreskriven utbildning som en kvinna genomgår för att kunna få anställning vid försvarsmakten som officer.

text: Regeringen eller en myndighet som regeringen utser bemyndigas att meddela ytterligare föreskrifter i frågor som behandlas i denna lag.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

dcterms:identifier: SFS 1980:1024 i lydelse enligt SFS 1994:709

dcterms:title: Förordning (1980:1024) om militär grundutbildning för kvinnor

text: Antagning m.m.

text: Ansökan om antagning till utbildning enligt lagen (

text: ) om militär grundutbildning för kvinnor prövas av Försvarsmakten.

text: Förordning (1994:709).

type: stycke

text: är svenska medborgare,

type: punkt

text: under antagningsåret fyller lägst 18 år och högst 24 år,

text: kan bedömas ha goda förutsättningar att tillgodogöra sig officersutbildningen.

text: Förordning (1989:404).

text: Till utbildningen får endast antas kvinnor som

text: Innan en kvinna antas till utbildningen skall hon vid värnpliktsverket genomgå en särskild antagningsprövning som motsvarar den inskrivningsprövning som värnpliktiga genomgår.

text: Försvarsmakten beslutar om vilka sökande som skall kallas till antagningsprövningen.

text: Förordning (1994:709).

text: Värnpliktsverket skall på grundval av resultatet av antagningsprövningen enligt

text: 3 §

text: föreslå vilka kvinnor som bör antas till utbildningen.

text: Den som har antagits till utbildningen skall av värnpliktsverket tas ut för utbildning till befattning för grupp- eller plutonsbefäl i enlighet med vad som gäller för värnpliktiga.

text: Värnpliktsverket svarar för redovisningen av de kvinnor som har antagits till utbildningen och kallar dem till utbildningen.

text: Utbildningen

text: Utbildningen skall börja snarast efter antagningen. I fråga om anstånd med utbildningens påbörjande eller fullgörande skall

text: 22 § kungörelsen (1969:380)

text: om värnpliktigas tjänstgöring m.m. tillämpas.

text: Utbildningen får inte börja senare än att kvinnan hinner slutföra utbildningen senast det år hon fyller 25 år.

text: Utbildningen skall genomföras gemensamt med motsvarande utbildning för värnpliktiga, om inte särskilda omständigheter föranleder annat.

text: Skiljande från utbildningen m.m.

text: En kvinna skall skiljas från utbildningen enligt

text: 7 § 2 lagen (1980:1021)

text: om militär grundutbildning för kvinnor om hennes frånvarotid överstiger eller beräknas överstiga en tiondel av utbildningstiden. Skiljande från utbildningen skall inte ske, om kvinnan trots frånvaron bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen på ett tillfredsställande sätt. En kvinna som skiljs från utbildningen får börja om eller fortsätta utbildningen under det närmast följande utbildningsåret även om hon kommer att vara äldre än 25 år det år då utbildningen slutförs.

text: Frågor om skiljande från utbildningen prövas av Försvarsmakten. Till Försvarsmakten skall kvinnan också meddela sin vilja att sluta utbildningen.

text: Om en kvinna skiljs från utbildningen eller annars avbryter denna, skall meddelande om detta lämnas till Värnpliktsverket.

text: Förordning (1994:709).

text: Verkställighetsföreskrift

text: Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av Försvarsmakten.

text: Förordning (1994:709).

text: Besvär

text: Försvarsmaktens beslut i ärenden om antagning samt beslut om skiljande från utbildningen får överklagas hos regeringen genom besvär. Andra beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1994:709).


rpubl:andrar: ändr. 31 §

rpubl:andrar: ändr. 25 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 31 a §§

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: om tjänstledighet utan särskilt beslut därom skall alltjämt tillämpas i fråga om tjänsteföreningar till följd av anställningsbeslut före den 1 januari 1985.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 31 a §

rpubl:andrar: ändr. 25, 28 §§

rpubl:andrar: ändr. 15 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994.

text: Har upphävts genom förordning (2005:1094).

rpubl:andrar: ändr. 38 §

rpubl:andrar: ändr. 34, 38 §§

rpubl:andrar: nuvarande 3, 4 §§ betecknas 5, 3 §§; ändr. 1, 2, de nya 3, 6, 21 §§, rubr. närmast före 1, 3 §§, rubr. närmast före 3 § sätts närmast före 5 §; nya 4, 39 §§, rubr. närmast före 39 §

rpubl:andrar: ny 36 a §

rpubl:andrar: ändr. 26 §

rpubl:andrar: ändr. 36 §

dcterms:identifier: SFS 1980:1030 i lydelse enligt SFS 2024:317

dcterms:title: Förordning (1980:1030) med hyresnämndsinstruktion

rdfs:comment: Rättelseblad 2007:1082 har iakttagits.

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Uppgifter

text: Hyres- och arrendenämnderna har de uppgifter som anges i

text: och

text: 4 §§

text: lagen (

text: ) om arrendenämnder och hyresnämnder.

text: Förordning (2007:1082).

text: Bestämmelserna i denna förordning gäller i tillämpliga delar även för arrendenämnderna.

text: Med hovrätten avses i denna förordning den hovrätt inom vars domkrets hyresnämndens kansliort är belägen.

text: Förordning (2007:1082).

text: Bestämmelser om chef för hyresnämnd finns i

text: och

text: 6 §§

text: lagen (

text: ) om arrendenämnder och hyresnämnder.

text: Chefen för hyresnämnden ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen samt att myndigheten hushållar väl med statens medel.

text: Förordning (2010:1796).

text: Domstolsverket ansvarar inför regeringen för att hyresnämndens verksamhet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt. Domstolsverket har i övrigt de uppgifter och det ansvar i förhållande till hyresnämnden som anges i

text: och

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) med instruktion för Domstolsverket.

text: Chefen för hyresnämnden ska vid hyresnämnden genomföra den interna styrning och kontroll som Domstolsverket ansvarar för enligt förordningen med instruktion för Domstolsverket.

text: Förordning (2007:1082).

text: Ledning

text: I varje hyresnämnd finns ordförande och andra anställda.

text: Förordning (2010:1796).

text: Arbetsordning m.m.

text: För varje hyresnämnd ska det finnas en arbetsordning. Denna ska innehålla bestämmelser om grunderna för fördelningen av arbetsuppgifterna och de övriga bestämmelser som behövs för verksamheten i hyresnämnden.

text: En hyresnämnd får i arbetsordningen meddela föreskrifter eller i ett enskilt fall besluta vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i administrativa ärenden.

text: Domstolsverket meddelar allmänna råd om utformning av arbetsordning.

text: Förordning (2007:1082).

text: Ärenden som inte är administrativa skall fördelas mellan de organisatoriska enheter som anges i arbetsordningen.

text: Förordning (2005:1094).

text: 8 § Har upphävts genom förordning (2005:1094).

type: upphavd

text: för ärenden av särskild art,

text: för ärenden från en viss del av verksamhetsområdet,

text: för att ärenden som har inbördes samband skall kunna handläggas av samma organisatoriska enhet, och

text: för att uppnå en fördelning av ärenden mellan hyresråden som tillgodoser kravet i

text: 16 §

text: och i övrigt framstår som rimlig.

text: Förordning (2005:1094).

text: Fördelningen av ärenden skall ske genom lottning. Undantag från kravet på lottning får göras

text: Chefen för hyresnämnden meddelar de riktlinjer som behövs för tilllämpningen av arbetsordningen.

text: Förordning (2005:1094).

text: Andra ledamöter än hyresråd tjänstgör i hyresnämnden i den ordning som chefen för hyresnämnden beslutar efter samråd med dem.

text: Förordning (2005:1094).

text: Till tjänstgöring som annan ledamot än ordförande bör i första hand kallas ledamöter med kännedom om förhållandena på den ort, till vilken ärendet närmast har anknytning.

text: När det finns särskilda skäl för det, får chefen för hyresnämnden förordna om tillfälliga avvikelser från vad som har föreskrivits med stöd av

text: 6 §

text: Förordning (2005:1094).

text: Handläggningen av ärenden om hyra m.m.

text: För varje ärende ska det vid varje tidpunkt finnas ett ansvarigt hyresråd.

text: Första stycket gäller inte ärenden som tingsnotarier, notariemeriterade beredningsjurister eller andra anställda handlägger med stöd av förordnanden enligt

text: 15 § andra stycket

text: och

text: 15 a §

text: . För sådana ärenden ansvarar den förordnade.

text: Den närmare ansvarsfördelningen ska framgå av arbetsordningen. Ansvarsfördelningen ska ordnas så att ansvaret ska kunna utövas på ett effektivt sätt.

text: Förordning (2019:270).

text: svara för skriftväxling och begära in kompletteringar som följer av föreskrifter i lagar eller andra författningar,

text: underteckna och expediera kallelser, förelägganden, förordnanden och andra meddelanden,

text: underteckna och expediera skrivelser, underrättelser, kungörelser och uppgifter som hyresnämnden ska utfärda eller avge i samband med beslut,

text: fullgöra hyresnämndens uppgifter i samband med delgivningar,

text: förordna tolk,

text: besluta om ersättning enligt förordningen (

text: ) om ersättning av allmänna medel till vittnen, m.m. samt om ersättning till tolkar, och

text: pröva om ett överklagande av hyresnämndens beslut har kommit in i rätt tid och, om så är fallet, vidta de åtgärder som detta medför.

text: Chefen för hyresnämnden får förordna den som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid en hyresnämnd, en allmän domstol eller en allmän förvaltningsdomstol att på eget ansvar

text: besluta om avskrivning av ett ärende när ansökan har återkallats,

text: besluta om avskrivning av ett ärende om medling enligt

text: 12 kap.

text: eller

text: 58 a §

text: jordabalken

text: , sedan avtalstiden har löpt ut,

text: stadfästa en förlikning som träffats mellan parterna i ett ärende om förlängning av hyresavtal för en bostadslägenhet, och

text: godkänna en överenskommelse som avses i

text: 12 kap.

text: 45 a

text: och

text: 56 §§

text: jordabalken

text: Chefen för hyresnämnden får också förordna den som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid nämnden att på eget ansvar

text: Ett förordnande enligt

text: andra stycket

text: får bara avse enkla ärenden.

text: Förordning (2024:317).

beteckning: 15 a §

text: 2 § andra stycket

text: lagen (

text: ) om arrendenämnder och hyresnämnder, och

text: 2 § andra stycket 5

text: lagen om arrendenämnder och hyresnämnder, dock endast sådana ärenden som avses i

text: 1 § första stycket 3 samma lag

text: och

text: 12 kap.

text: 45 a

text: och

text: 56 §§

text: jordabalken

text: och där prövningen är enkel.

text: Chefen för hyresnämnden får förordna en tingsnotarie eller en notariemeriterad beredningsjurist som har tillräcklig kunskap och erfarenhet att tjänstgöra som ordförande i hyresnämnden. Ett sådant förordnande får avse sådana åtgärder som avses i

text: Ett förordnande enligt

text: första stycket

text: får inte avse ärenden som är omfattande eller svåra eller som av någon annan orsak kräver särskild erfarenhet.

text: Förordning (2005:1094).

text: Chefen för hyresnämnden bör delta när ett ärende avgörs, om det finns särskilda skäl för det med hänsyn till ärendets beskaffenhet.

text: Sådan ersättning som ska betalas av allmänna medel enligt

text: 19 b § lagen (1973:188)

text: om arrendenämnder och hyresnämnder ska stanna på staten.

text: Förordning (2019:270).

text: Handläggningen av administrativa ärenden m.m.

text: Administrativa ärenden avgörs av chefen för hyresnämnden.

text: Chefen för hyresnämnden får hänskjuta ärenden till plenum.

text: Förordning (2005:1094).

text: Plenum består av chefen för hyresnämnden som ordförande samt hyresråden.

text: viktigare frågor om hyresnämndens organisation eller arbetsformer, eller

text: arbetsordningen.

text: Förordning (2005:1094).

text: Chefen för hyresnämnden skall samråda med plenum innan han eller hon avgör ärenden som avser

text: Chefen för hyresnämnden får uppdra åt någon annan som är anställd vid en hyresnämnd, en allmän domstol, en allmän förvaltningsdomstol eller Rättshjälpsmyndigheten att i sitt ställe avgöra administrativa ärenden som inte är av sådant slag att de bör avgöras av chefen för hyresnämnden.

text: Förordning (2017:545).

text: I administrativa ärenden som handläggs i plenum efter att ha hänskjutits dit av chefen för hyresnämnden är hyresnämnden beslutför när hälften av de ledamöter som skall delta är närvarande.

text: Förordning (2005:1094).

text: Administrativa ärenden som handläggs i plenum avgörs efter föredragning, om inte chefen för hyresnämnden bestämmer något annat. Sådana ärenden föredras av den som chefen för hyresnämnden utser.

text: Förordning (2005:1094).

text: Beslut om indelningen av hyresråd på organisatoriska enheter, om att ett visst ärende ska tilldelas en viss organisatorisk enhet eller om fördelningen av ansvar för ett visst ärende får inte överklagas.

text: Hyresnämndens beslut i fråga om vikariat för hyresråd får överklagas hos Domarnämnden. Domarnämndens beslut i sådana ärenden får inte överklagas.

text: Hyresnämndens beslut i andra administrativa ärenden får överklagas hos Domstolsverket, om inte annat är särskilt föreskrivet. Domstolsverkets beslut i ett överklagat anställningsärende får inte överklagas.

text: Förordning (2008:422).

text: Anställningar m.m.

text: Bestämmelser om utnämning av hyresråd tillika chef för hyresnämnden i Stockholm, Göteborg och Malmö samt övriga hyresråd finns i

text: och

text: 6 §§

text: lagen (

text: ) om arrendenämnder och hyresnämnder. Hyresråd anställs med fullmakt.

text: Hyresnämnden ska anmäla till Domstolsverket när det finns en ledig anställning som hyresråd som behöver tillsättas.

text: Förordning (2019:270).

text: Om ett hyresråd har beviljats ledighet som beräknas vara minst ett år i följd, anställs en vikarie genom beslut av regeringen efter förslag av Domarnämnden. Detsamma gäller om ett hyresråd, i annat fall än som avses i

text: 34 a §

text: , ska anställas för en begränsad tid för något annat än vikariatsändamål.

text: Vid tidsbegränsad anställning som hyresråd gäller inte

text: 5 a § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd.

text: Förordning (2017:545).

text: Chefen för hyresnämnden får förordna ett hyresråd i en annan hyresnämnd eller en ordinarie domare i en allmän domstol eller i en allmän förvaltningsdomstol att tjänstgöra vid hyresnämnden, om han eller hon samtycker. Ett förordnande ges för viss tid eller för särskilt angivna uppgifter.

text: Förordning (2017:545).

text: Andra anställningar beslutas av hyresnämnden.

text: Förordning (1996:386).

text: 29 § Har upphävts genom förordning (1996:386).

text: Andra ledamöter i hyresnämnden än hyresråd förordnas av Domstolsverket för högst tre år.

text: Avgår en ledamot, förordnas en ny ledamot för återstoden av tiden.

text: Förordning (2005:1094).

text: Hyresråd och andra anställda är skyldiga att, i den utsträckning arbetsuppgifterna tillåter det, tjänstgöra vid en tingsrätt på samma ort som hyresnämnden. När det gäller hyresnämnderna i Stockholm, Göteborg och Malmö fattas beslut om sådan tjänstgöring av hovrätten efter samråd med hyresnämnden.

text: När information om en anställning lämnas skall den innehålla en uppgift om den skyldighet som avses i

text: första stycket

text: Förordning (2005:1094).

text: 31 a § Har upphävts genom förordning (1994:921).

text: Frågor om ledighet för att ha annan anställning som gäller cheferna för hyresnämnderna i Stockholm, Göteborg och Malmö prövas av Domstolsverket.

text: Förordning (2005:1094).

text: 32 a § har upphävts genom förordning (1996:386).

text: 33 § har upphävts genom förordning (1994:921).

text: Om ett hyresråd är ledigt skall ersättarbehovet i första hand lösas genom omfördelning av arbetsuppgifter.

text: Som ersättare för ett hyresråd får den anlitas som är eller har varit hyresråd, som är eller har varit ordinarie domare, som är eller har varit ledamot eller fiskal i hovrätt eller kammarrätt eller som under minst sex månader har utfört en hovrätts- eller kammarrättsfiskals arbetsuppgifter.

text: Om det inte är möjligt att lösa ersättarbehovet på det sätt som anges i första eller

text: andra stycket

text: får hyresnämnden anställa en vikarie om vikariatet beräknas vara högst ett år i följd.

text: Ett sådant vikariat får ges till den som är eller har varit hyresråd, som är eller har varit ordinarie domare, som är hovrättsassessor eller kammarrättsassessor eller som är hovrättsfiskal eller kammarrättsfiskal som tjänstgjort minst ett år i hovrätt eller kammarrätt.

text: Förordning (2005:1094).

text: Vid tillfällig arbetsanhopning får hyresnämnden anställa den som är eller har varit hyresråd, som är eller har varit ordinarie domare, som är hovrättsassessor eller kammarrättsassessor, som är eller har varit ledamot eller fiskal i hovrätt eller kammarrätt eller som under minst sex månader har utfört en hovrätts- eller kammarrättsfiskals arbetsuppgifter att för enstaka, kortvariga perioder tjänstgöra som ordförande i hyresnämnden.

text: Förordning (2005:1094).

text: Om en chef för en hyresnämnd är förhindrad att utöva sin anställning och om någon ersättare eller vikarie inte har utsetts eller anställts av regeringen eller hyresnämnden, skall hovrätten förordna en ersättare.

text: Förordning (1996:386).

text: Frågor om anställningars upphörande enligt

text: 6 § lagen (1994:261)

text: om fullmaktsanställning prövas av Domstolsverket. När det gäller hyresråd som är chefer för en hyresnämnd prövar Domstolsverket även i övrigt frågor om anställningens upphörande. Domstolsverket utövar också myndighetens befogenheter enligt

text: 4 a § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd när bestämmelsen är tillämplig i förhållande till arbetstagare som anställs genom beslut av regeringen.

text: Förordning (2019:587).

text: En anmälan till Statens ansvarsnämnd enligt

text: 15 § första stycket anställningsförordningen (1994:373)

text: görs av hyresnämnden när det gäller andra anställda än chefen för hyresnämnden.

text: Av lagen (

text: ) om Justitiekanslerns tillsyn och lagen (

text: ) med instruktion för Riksdagens ombudsmän följer att Justitiekanslern och Riksdagens ombudsmän har behörighet att göra en sådan anmälan när det gäller chefen för hyresnämnden.

text: Förordning (2008:237).

text: Övriga bestämmelser

text: Myndighetens befogenhet att besluta i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande utövas av Domstolsverket.

text: Förordning (1994:921).

text: Frågor om bisyssla som avses i

text: 7 a

text: 7 c §§

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning handhas och prövas av Domarnämnden när det gäller hyresråd som är chef för en hyresnämnd.

text: Förordning (2008:422).

text: Undantag från myndighetsförordningen

text: Följande bestämmelser i

text: myndighetsförordningen (2007:515)

text: ska inte tillämpas på myndigheten:

text: 2 §

text: om myndighetens ledning,

text: 4 § 1

text: , 2, 4, och 5 om ledningens ansvar,

text: 5 §

text: om delegering,

text: 19 §

text: om kostnadsmässiga konsekvenser, förutom när det gäller administrativa ärenden,

text: 20 §

text: om föredragning,

text: 21 §

text: om myndighetens beslut, förutom när det gäller administrativa ärenden,

text: 24 §§

text: om anställningar och uppdrag,

text: 27 §

text: om myndighetens rätt att företräda staten vid domstol,

text: 28 §

text: om åtgärder med anledning av Riksrevisionens revisionsberättelse, och

text: 29 §

text: om ärendeförteckning.

text: Förordning (2007:1082).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. tabell 2 i bil.

rpubl:andrar: ändr. 4, 17, 18 §§, tabell 1-3 i bil., rubr. i tabell 6 i bil.

rpubl:andrar: ändr. tabell 1 i bil.

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamling. För pansarskyttesoldater, som tjänstgör vid förordningens ikraftträdande eller som skall utbildas under utbildningsåret 1983/84, gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. tabell 1, 6 i bil.

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

text: För värnpliktiga som tjänstgör vid förordningens ikraftträdande gäller

text: 17 §

text: och tabell 1 i bilagan i dess äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 6, 17 §§, bil.

rpubl:andrar: ändr. 4 §, bil.

rpubl:andrar: ändr. tabell 5 i bil.

text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. För värnpliktiga, som har påbörjat grundutbildningen före förordningens ikraftträdande, gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. tabell 1, 3 i bil.

rpubl:andrar: ändr. 9, 20 §§

rpubl:andrar: ändr. 6, 13 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991. För värnpliktig, som påbörjat grundutbildningen före förordningens ikraftträdande, gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. tabell 2 i bil. till 1989:623

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991. Äldre bestämmelser gäller för värnpliktiga som påbörjat grundutbildningen före förordningens ikraftträdande.

text: */k/ Bilaga */-k/

text: Tabell 1. Armén

type: rad

cells: menig G och F menig E a) i mobiliserings- och förplägnadsförband b) övriga gruppbefäl plutonsbefäl kompanibefäl

text: Förordning (1992:532).

cells: a) med inryckning direkt till kustflottans förband

cells: b) med inryckning direkt till helikopterförband

cells: a) värnpliktiga med sjökaptens- eller sjöingenjörsexamen

text: Förordning (1990:183).

text: Förordning (1990:184).

cells: menig F menig E gruppbefäl a) sjukvårdare, underrättelsebiträde eller slygbasjägare b) övriga plutonsbefäl kompanibefäl

text: Förordning (1992:947).

type: tabell

text: Tabell 5. Värnpliktiga uttagna för utbildning till vissa särskilda befattningar

cells: Radar-, instrument-, pjäs-, maskin- och robottekniker vid armén

text: Förordning (1993:533).

cells: Tabell 6. Värnpliktiga i bevaknings- eller depåtjänst

text: Förordning (1990:184).

rpubl:andrar: ändr. 5, 17 §§, tabell 3, 5, 6 i bil.

rpubl:andrar: ändr. 24 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande för den som påbörjat tjänstgöringen före förordningens ikraftträdande.

rpubl:andrar: ändr. 2 §, tabell 1, 4 i bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1992. För den som har påbörjat tjänstgöringen före den 1 juli 1992 gäller dock tabell 4 i bilagan till

text: värnpliktsutbildningsförordningen (1980:1035)

text: i dess lydelse före den 1 juli 1992.

rpubl:andrar: ändr. tabell 4 i bil.

rpubl:andrar: ändr. 8 §, bil.

dcterms:identifier: SFS 1980:1035 i lydelse enligt SFS 1994:376

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning tillämpas i fråga om tjänstgöring enligt

text: 27 §

text: i mom.

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: Förordning (1981:913).

text: Värnpliktsverket skall före december månad varje år till regeringen lämna förslag om hur värnpliktiga vid inskrivningen för de tre närmaste inskrivningsåren skall fördelas för grundutbildning vid armén, flottan, kustartilleriet och flygvapnet samt till utbildningsreserven.

text: Försvarsmakten skall i samband med sin anslagsframställning varje år till regeringen lämna förslag på hur många värnpliktiga som bör inkallas till grund- och repetitionsutbildning.

text: Förordning (1994:376).

text: Grundutbildning

text: En värnpliktig skall för grundutbildning tjänstgöra det antal dagar som anges i tabellerna i bilagan till denna förordning. Undantag från tabellerna får göras enligt

text: andra stycket

text: eller

text: eller

text: 5 §

text: . Antalet dagar får dock inte understiga eller överstiga det antal som anges i

text: 27 § 1 mom. värnpliktslagen (1941:967)

text: för den värnpliktskategorin.

text: Försvarsmakten får föreskriva att värnpliktiga som har uttagits för utbildning till vissa särskilda befattningar skall tjänstgöra längre eller kortare tid än vad som anges i tabellerna. Föreskrifter med stöd av första meningen skall meddelas i så god tid att de kan ligga till grund för inskrivningen av berörda värnpliktiga.

text: Förordning (1994:376).

text: Om en värnpliktigs uttagning eller tillhörighet ändras under grundutbildningen, skall han tjänstgöra det antal dagar som gäller för grundutbildningen i den nya kategorin. Värnpliktsverket får dock efter hörande av Försvarsmakten medge såväl längre som kortare tjänstgöringstid, om det är angeläget att den värnpliktige avslutar grundutbildningen samtidigt som övriga värnpliktiga inom den kategori till vilken han har flyttats över.

text: Tiden för grundutbildningen får inte utan den värnpliktiges skriftliga samtycke i något fall bli längre än den var före ändringen.

text: Förordning (1994:376).

text: Försvarsmakten får avkorta grundutbildningen, om det finns särskilda skäl. Avkortningen får avse högst fjorton dagar.

text: Försvarsmakten får dessutom avkorta grundutbildningen för flottans värnpliktiga med ytterligare sexton dagar, om det krävs för anpassningen mellan olika bemanningsgrupper.

text: Förordning (1994:376).

text: En värnpliktig skall inkallas till grundutbildning i sådan tid att han kan påbörja den senast under det utbildningsår som inleds tredje året efter inskrivningsåret. För en värnpliktig, som har tagits ut för utbildning i en följd till en befattning för vilken krävs att han har avslutat viss civil utbildning, gäller i stället att grundutbildningen skall kunna påbörjas före utgången av sjätte året efter inskrivningsåret.

text: Förordning (1989:452).

text: Försvarsmakten fastställer hur grundutbildningen skall förläggas under året. Vad som sägs i

text: 3 § andra stycket andra meningen

text: skall därvid gälla för Försvarsmakten.

text: Den närmare tidpunkten för in- och utryckning fastställs också av Försvarsmakten.

text: Förordning (1994:376).

text: Grundutbildningen av värnpliktiga uttagna för kompanibefälsutbildning i flottan eller flygvapnet eller för utbildning till befattning som apotekare, läkare, tandläkare, personalvårdsassistent, fältpräst eller systemtekniker får enligt Försvarsmaktens bestämmande genomföras i omgångar.

text: Förordning (1994:376).

text: Krigsförbandsövningar

text: I

text: 27 § 1 mom.

text: B.

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: föreskrivs det högsta antal krigsförbandsövningar som en värnpliktig är skyldig att fullgöra och hur många dagar som en krigsförbandsövning högst får omfatta.

text: Krigsförbandsövningarna fördelas så jämnt som möjligt över värnpliktstiden. Värnpliktiga i flygförartjänst kan dock åläggas att fullgöra två eller flera krigsförbandsövningar i en följd.

text: Förordning (1986:763).

text: För en värnpliktig som fullgör en krigsförbandsövning i ett förband som är sammansatt av personal från olika försvarsgrenar skall krigsförbandsövningen ha den längd som gäller för den försvarsgren som ansvarar för förbandets mobilisering.

text: En värnpliktig skall fullgöra krigsförbandsövningarna i det förband där han är eller avses bli krigsplacerad, om inte annat följer av 12-14 eller

text: 17 §

text: Om det är väsentlig personalbrist i ett förband som skall genomföra en krigsförbandsövning, får värnpliktiga som är krigsplacerade vid andra förband tas i anspråk för övningen, om dessa förband inte skall genomföra någon krigsförbandsövning under kalenderåret. Även en värnpliktig som har meddelats uppskov får tas i anspråk, om det är oundgängligen nödvändigt för att förbandet skall kunna genomföra krigsförbandsövningen. En värnpliktig som har uppskov för att han är eller avses bli placerad i civilförsvarets regionala enheter får dock inte tas i anspråk.

text: En värnpliktig som vid inskrivningen har tagits ut för utbildning till expeditionsbiträde, programmerare, hålkortsoperatör, dataoperatör, fjärrskriftsman, utbildningsbiträde, kryptobiträde eller till motorredskapsförare eller bandvagnsförare i räddningstjänst eller hjälpmekaniker vid Norrbottens arméflygbataljon eller Östgöta arméflygbataljon får åläggas att fullgöra en eller flera krigsförbandsövningar i direkt anslutning till grundutbildningen. Om det är möjligt skall utbildningen förläggas till sådan tid som är lämplig med hänsyn till den värnpliktiges civila studier.

text: Förordning (1989:452).

text: Sådana värnpliktiga vid flottan som är krigsplacerade i befattningar på hjälpfartyg får fullgöra krigsförbandsövningarna på stamstridsfartyg.

text: För sådana värnpliktiga vid flottan som är krigsplacerade som dykare eller på ubåt får varje krigsförbandsövning delas upp i två delövningar med mindre än ett år mellan varje delövning.

text: Den första delövningen, som får omfatta högst fem dagar, skall avse särskild undersökning vid en undersökningscentral. Om den värnpliktige inte inom ett år har inkallats till den andra delövningen, skall han anses ha fullgjort hela krigsförbandsövningen.

text: För värnpliktiga vid flygvapnet som är krigsplacerade vid luftbevakningskompanier får två dagar av krigsförbandsövningen användas för utbildning vid en senare tidpunkt. Om den värnpliktige inte har ålagts sådan utbildning innan han börjar nästa krigsförbandsövning, särskilda övning eller mobiliseringsövning, skall han anses ha fullgjort hela krigsförbandsövningen.

text: Värnpliktiga i bevaknings- eller depåtjänst kan åläggas att i direkt anslutning till grundutbildningen fullgöra högst fyra eller, vid flottan, högst två krigsförbandsövningar. Om den värnpliktige har fått ändrad uttagning till bevaknings- eller depåtjänst under grundutbildningen, och den sammanlagda tjänstgöringstiden därigenom blir längre än den tjänstgöringstid som ålåg honom före ändringen, får sådant åläggande dock inte ske utan den värnpliktiges skriftliga samtycke.

text: Förordning (1990:184).

text: En värnpliktig i handräckningstjänst får efter utgången av det år då han fyller 34 år åläggas att fullgöra krigsförbandsövningar bara i den enhet vid vilken han är krigsplacerad.

text: Krigsförbandsövningar får inte genomföras under juli månad i andra fall än när krigsförbandsövningarna genomförs i direkt anslutning till grundutbildningen.

text: Särskilda övningar

text: I

text: 27 § 1 mom.

text: C.

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: föreskrivs det högsta antalet särskilda övningar som en värnpliktig är skyldig att fullgöra och hur många dagar som en särskild övning högst får omfatta. Värnpliktiga i flygförartjänst kan åläggas att fullgöra två eller flera särskilda övningar i en följd eller att fullgöra en eller flera särskilda övningar i direkt anslutning till en krigsförbandsövning.

text: Förordning (1986:763).

text: För en värnpliktig som fullgör en särskild övning i ett förband som är sammansatt av personal från olika försvarsgrenar skall den särskilda övningen ha den längd som gäller för den försvarsgren som ansvarar för förbandets mobilisering.

text: En värnpliktig skall fullgöra särskilda övningar i det förband där han är eller avses bli krigsplacerad.

text: värnpliktiga i befattningar för plutonseller kompanibefäl,

text: värnpliktiga i befattningar för meniga och gruppbefäl vid staber inom fördelningar, brigader och artilleriregementen med stabs- och sambandsförband, vid stridsvagnsförband och motsvarande pansarförband, vid bandkanon- och luftvärnsrobotförband samt vid de särskilda sambandsförband som Försvarsmakten bestämmer.

text: Förordning (1994:376).

text: Vid armén får till särskilda övningar inkallas

text: värnpliktiga i befattningar för plutons- eller kompanibefäl,

text: värnpliktiga i befattningar för meniga och gruppbefäl vid staber inom marinkommandon, kustartilleriförsvar och marint bevakningsområde med stabskompanier, kustradiostationer, signalspanings-, kustbevak nings-, bas- och underhållsförband.

text: Förordning (1990:537).

text: Vid flottan får till särskilda övningar inkallas

text: värnpliktiga i befattningar för plutons- och kompanibefäl,

text: värnpliktiga i befattningar för meniga och gruppbefäl vid staber inom kustartilleriförsvar, brigader och grupper med stabs- och sambandsförband samt vid signalspaningsförband.

text: Vid kustartilleriet får till särskilda övningar inkallas

text: värnpliktiga i befattningar för plutonsoch kompanibefäl,

text: värnpliktiga i befattningar för gruppbefäl vid stridslednings-, luftbevaknings-, bas och sambandsförband.

text: Vid flygvapnet får till särskilda övningar inkallas

text: Om en särskild övning vid flygvapnet har delats upp i två delövningar och den värnpliktige har deltagit i en av dessa och därefter har fullgjort en krigsförbandsövning eller en mobiliseringsövning, skall han anses ha fullgjort hela den särskilda övningen.

text: En värnpliktig vid flottan som efter grundutbildningens slut förs över till armén, kustartilleriet eller flygvapnet är inte skyldig att fullgöra särskilda övningar, om han inte har utbildats till plutons eller kompanibefäl.

text: Fackövningar och särskilda fackövningar

text: Om en värnpliktig behöver särskild utbildning för sin befattning eller för omskolning till ny befattning och den utbildningen inte kan meddelas under en krigsförbandsövning eller en särskild övning, får den värnpliktige åläggas att fullgöra en fackövning i stället för krigsförbandsövningen och en särskild fackövning i stället för den särskilda övningen.

text: Mobiliseringsövningar

text: I

text: 27 § 1 mom.

text: C

text: värnpliktslagen (1941:967)

text: föreskrivs hur många mobiliseringsövningar som en värnpliktig är skyldig att fullgöra och hur många dagar som sammanlagt får användas för sådana övningar.

text: Mobiliseringsövningarna genomförs som mobiliseringsgenomgångar eller mönstringsövningar.

text: Till mobiliseringsgenomgångar får inkallas värnpliktiga i befattningar för kompanichefer eller motsvarande och kompanikvartermästare eller motsvarande samt värnpliktiga som har uppgifter som mobiliseringsförberedare, ersättare för sådana, mottagningsförrättare och ersättare för sådana. En värnpliktig får inte åläggas att fullgöra en mobiliseringsgenomgång under samma kalenderår som han fullgör annan repetitionsutbildning, om inte särskilda skäl föreligger.

text: Mobiliseringsgenomgången får ha en längd av högst 48 timmar.

text: Till mönstringsövningar får inkallas värnpliktiga som är krigsplacerade vid förband med en mobiliseringstid som är avsevärt kortare än för huvuddelen av försvarsmaktens förband.

text: Mönstringsövningen får ha en längd av högst 48 timmar.

text: Övriga bestämmelser

text: Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av Försvarsmakten efter hörande av Värnpliktsverket.

text: Förordning (1994:376).


rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §; ny 3 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1980:1068 i lydelse enligt SFS 1990:1096

dcterms:title: Förordning (1980:1068) om ändrade bestämmelser i fråga om räntebidrag för energisparlån

rdfs:label: Infrastrukturdepartementet RSED E

text: I ärenden om räntebidrag för sådana energisparlån som har beviljats enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. skall följande bestämmelser gälla i fråga om höjning av den garanterade räntesatsen.

text: 0,50 procentenheter om räntebidraget avser ett småhus som utgör privatbostad enligt

text: 5 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: 0,25 procentenheter om räntebidraget avser småhus i annat fall än som anges i 1 eller flerfamiljshus.

text: För det andra året av lånetiden och för varje följande år skall den garanterade räntesatsen höjas med

text: Höjningen av den garanterade räntesatsen skall ske årligen den 1 januari i fråga om lån för småhus som anges i

text: första stycket 1

text: , om lånet avser åtgärder som har utförts under något av åren 1975--1980 och om lånet har betalats ut före år 1982.

text: Förordning (1990:1096).

cells: Höjning av den garanterade räntesatsen den 1 juli 1987, procentenheter

text: Förordning (1987:255).

text: Om lånet avser sådana småhus som anges i

text: 2 § första stycket 1

text: , skall den garanterade räntesatsen höjas den 1 juli 1987, utöver vad som följer av

text: 2 §

text: , med det antal procentenheter som anges i följande sammanställning.

beteckning: 3 a §

cells: Sänkning (--) eller höjning (+) den 1 juli 1987 av den garanterade ränte satsen, procentenheter. Låntagaren är en

text: Förordning (1987:255).

text: Om lånet avser hus som anges i

text: 2 § första stycket 2

text: och om låntagaren är en sådan juridisk eller enskild person som avses i 2 b eller 2 c i sammanställningen i

text: 38 § andra stycket bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: , skall den garanterade räntesatsen ändras den 1 juli 1987 på det sätt som anges i följande sammanställning.

ordinal: 3 a

text: Föreskrifter för tillämpningen av denna förordning meddelas av bostadsstyrelsen.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1981.

text: Enskilda tandtekniska laboratorier som inte uppfyller kraven i

text: 3 §

text: får utan hinder härav övergångsvis ges ett tidsbegränsat godkännande. Ett sådant godkännande meddelas för högst ett år i sänder och får ej avse tid efter utgången av juni 1986.

text: Förordning (1984:285).

rpubl:andrar: ändr. 3 §, övergångsbest.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986.

text: För laboratorium som har godkänts före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter om föreståndares yrkesverksamma tid till dess ny föreståndare tillsätts.

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 6 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

dcterms:identifier: SFS 1980:1070 i lydelse enligt SFS 1995:276

dcterms:title: Förordning (1980:1070) om godkännande av enskilda tandtekniska laboratorier

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Enskilda tandtekniska laboratorier godkänns enligt denna förordning.

text: Med enskilt tandtekniskt laboratorium avses i denna förordning ett tandtekniskt laboratorium, som innehas av någon annan än staten, en kommun eller en landstingskommun.

text: Frågor om godkännande prövas av socialstyrelsen.

text: Ett enskilt tandtekniskt laboratorium skall godkännas om det uppfyller följande villkor.

text: Den som förestår laboratoriet skall vara heltidsarbetande och ha genomgått för tandtekniker föreskriven utbildning eller annars godkänts av socialstyrelsen. Han skall ha arbetat inom yrket i minst fyra år. Den yrkesverksamma tiden skall ha fullgjorts efter genomgången utbildning till tandtekniker eller efter motsvarande godkännande av socialstyrelsen.

text: Förordning (1986:360).

text: Om särskilda skäl föreligger i ett visst fall får socialstyrelsen medge undantag från kraven i

text: 3 §

text: Förordning (1986:360).

text: Godkännandet utfärdas för den som innehar laboratoriet och meddelas för viss tid eller tills vidare. Godkännandet upphör att gälla om laboratoriet överlåts.

text: Om kraven i

text: 3 §

text: inte längre uppfylls eller om de förhållanden förändras som har lagts till grund för godkännande av laboratoriet enligt

text: 4 §

text: , skall den som driver laboratoriet anmäla detta till socialstyrelsen.

text: Förordning (1986:360).

text: Den som innehar laboratoriet skall på socialstyrelsens begäran lämna styrelsen de handlingar och upplysningar om verksamheten som styrelsen behöver för att tillse att kraven på godkännande är uppfyllda.

text: Godkännandet skall återkallas om förutsättningarna för godkännandet inte längre föreligger eller en begäran om handlingar eller upplysningar enligt

text: 7 §

text: inte efterkoms.

text: Beslut om återkallelse meddelas av socialstyrelsen.

text: För att täcka kostnaderna för socialstyrelsens handläggning av ansökningar enligt denna förordning skall den som söker godkännande för ett laboratorium erlägga särskild avgift som bestäms av socialstyrelsen.

text: Socialstyrelsen skall föra förteckning över godkända laboratorier.

text: Socialstyrelsens beslut i fråga om godkännande av ett laboratorium eller återkallelse av ett godkännande får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Socialstyrelsens beslut om avgifter överklagas hos regeringen.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Förordning (1995:276).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988, då förordningen (

text: ) med instruktion för lånenämnden för den mindre skeppsfarten skall upphöra att gälla.

text: För de lån som vid ikraftträdandet redan beviljats av lånenämnden för den mindre skeppsfarten gäller bestämmelserna i förordningen (

text: ) om lån till den mindre skeppsfarten i tillämpliga delar, dock att skeppshypotekskassan träder i nämndens och kammarkollegiets ställe vad gäller övervakning och återbetalning av lånen m. m.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 1990.

text: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen får, intill utgången av år 1992, föreskriva lägre kapitalkrav än som anges i

text: 3 a §

text: . Sådana föreskrifter får dock inte innebära att det kommer att gälla ett lägre kapitalkrav än som svarar mot kapitalbasens storlek i förhållande till placeringarnas värde vid lagens ikraftträdande eller mot den högre grad av kapitaltäckning som därefter har uppnåtts.

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 3 b § tredje stycket

text: får förlagsbevis och andra skuldförbindelser som utfärdats före lagens ikraftträdande räknas in i kapitalbasen även om den ursprungliga löptiden uppgår till mindre än fem år, dock endast till det lägre belopp som anges i lagrummet.

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 3 c § första stycket

text: får, intill utgången av år 1991, värdehandlingar och andra fordringar för vilka försäkringsbolag svarar hänföras till grupp B.

text: Lag (1990:1313).

rpubl:andrar: nya 3 a-3 c, 38, 39 §§, rubr. närmast före 3 a, 38 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 p övergångsbest. till 1989:1094

rpubl:andrar: upph. 3 b, 3 c; ändr. 3 a §

rpubl:andrar: ny 26 a §

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 3 a §

text: Denna lag träder i kraft den 17 januari 2025.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före den 17 januari 2025.

rpubl:andrar: ändr 38 §

dcterms:identifier: SFS 1980:1097 i lydelse enligt SFS 2024:1281

dcterms:title: Lag (1980:1097) om Svenska skeppshypotekskassan

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet RSN

text: Ändamål

text: Svenska skeppshypotekskassan har till ändamål att medverka vid finansiering av rederiverksamhet som bedrivs av svenskt rederi eller av en utländsk juridisk person där svenska fysiska eller juridiska personer har ett betydande inflytande eller intresse.

text: För ändamålet lämnar skeppshypotekskassan lån, huvudsakligen av långfristig karaktär, eller ikläder sig garanti för sådana lån.

text: Svenska skeppshypotekskassan får pröva fråga om lån till svenskt rederiföretag för förvärv, ombyggnad eller reparation av mindre fartyg, för vilket statligt stöd till förlusttäckning lämnas eller kan lämnas.

text: Lag (1998:310).

text: Fonder

text: Som garantifond för kassans förbindelser ställer staten till förfogande av fullmäktige i Riksgäldskontoret utfärdade garantiförbindelser på trehundrafemtio miljoner kronor.

text: Lag (1992:864).

text: Kassans behållna årsvinst skall avsättas till en reservfond. Denna skall användas till att täcka förluster i kassans rörelse.

text: Kapitaltäckning

text: Av lagen (

text: ) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag och lagen (

text: ) om kapitalbuffertar framgår att lagarna och bestämmelser i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: ska tillämpas för Svenska skeppshypotekskassan.

text: Lag (2021:484).

text: 3 b § Har upphävts genom lag (1994:2006).

text: 3 c § Har upphävts genom lag (1994:2006).

text: Upplåning

text: Kassan anskaffar medel för sin verksamhet genom lån mot obligationer eller genom annan upplåning.

text: Sammanlagda beloppet av kassans låneskuld och garantiförpliktelser får inte uppgå till mera än tio gånger sammanlagda beloppet av kassans garanti- och reservfonder. Motvärdet i svenska kronor av låneskuld eller garantiförpliktelse i utländsk valuta skall beräknas på grundval av den vid beräkningstillfället på den svenska valutamarknaden noterade säljkursen för valutan i fråga.

text: Lånerörelsen

text: För att lån skall få lämnas från kassan skall det finnas betryggande säkerhet i form av inteckning i fartyg eller tillgodohavande hos eller borgen av staten, bank eller kreditmarknadsföretag.

text: Inteckning skall ligga inom sjuttio eller i särskilda fall åttio procent av det värde till vilket styrelsen uppskattar fartyget. Som säkerhet får inte godtas inteckning i fartyg som är äldre än tjugo år, om det inte finns särskilda skäl.

text: I fråga om lån till den mindre skeppsfarten utfärdar regeringen ytterligare bestämmelser.

text: Lag (2004:428).

text: Lån skall lämnas på bestämd tid, som inte får överstiga femton år.

text: Överstiger lånetiden ett år, skall kassan i regel utlämna lånet att återbetalas genom avbetalningar enligt fastställd plan.

text: Förfallotiden för lån som kassan beviljar skall bestämmas så, att den är förenlig med villkoren för kassans förbindelser.

text: Kassan skall vidare särskilt uppmärksamma att samma eller med varandra i väsentlig ekonomisk intressegemenskap förbundna låntagare inte erhåller lån i sådan omfattning, att fara för kassans säkerhet kan uppkomma. Med lån jämställs borgen och annan garantiförpliktelse som kassan ingått för låntagaren.

text: Om säkerheten för ett lån förändras väsentligt eller en låntagare inte fullgör villkoren för sitt lån, får kassan säga upp lånet till betalning omedelbart eller inom viss tid.

text: Kostnader för besiktning, värdering, inteckningsåtgärd eller annan åtgärd betalas av låntagaren.

text: Organisation m.m.

text: Kassan förvaltas av en styrelse med säte i Göteborg. Styrelsen består av sju ledamöter av vilka en skall vara ordförande och en vice ordförande. För styrelsens ledamöter finns högst sju suppleanter.

text: Styrelsens ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter samt suppleanter utses av regeringen för en tid av högst tre år.

text: Regeringen bestämmer arvoden till ledamöterna.

text: Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter finns i lagen (

text: ) om styrelserepresentation för de privatanställda.

text: Lag (1987:1258).

text: Styrelsen tillsätter och entledigar verkställande direktör och övriga tjänstemän samt bestämmer lönevillkor för dem.

text: Styrelsen beslutar om arbetsordning för egen del och om instruktion för verkställande direktören och tjänstemännen med närmare föreskrifter om kassans förvaltning.

text: Regeringen prövar styrelsens förvaltning.

text: Kassans räkenskapsår är kalenderår.

text: Styrelsens uppgifter

text: Styrelsen prövar frågor om att uppta och bevilja lån och om att ställa garanti samt frågor om lån för vilket statligt stöd till förlusttäckning lämnas eller kan lämnas.

text: Styrelsen beslutar om besiktning och värdering av fartyg och om arvode för sådan förrättning.

text: Lag (1987:1225).

text: Styrelsen skall tillse att ett pantsatt fartyg i sin helhet är kaskoförsäkrat mot såväl totalförlust som partiell skada och kostnad till minst det värde till vilket styrelsen uppskattar fartyget. Styrelsen får dock godta kaskoförsäkring avseende lägre värde, om skillnaden i värde täcks genom kaskointresseförsäkring. Styrelsen får medge att fartygsägaren står självrisk till högst tio procent av det värde till vilket styrelsen uppskattar fartyget.

text: Styrelsen skall härutöver tillse att för fartyget finns dels särskild försäkring, som i sedvanlig utsträckning bereder skydd som inte innefattas i kaskoförsäkringen mot den ersättningsskyldighet som kan uppkomma för fartygets ägare, dels krigsförsäkring.

text: Styrelsen får besluta om ytterligare försäkring som styrelsen anser behövlig.

text: I fråga om såväl kasko- som kaskointresseförsäkring skall styrelsen tillse att försäkringen gäller till förmån för kassan och att den medför rätt för kassan att, även om dess fordran inte är förfallen, få betalt ur utfallande försäkringsbelopp framför fartygsägaren, om inte ägaren, vid partiell skada, låter reparera fartyget eller på annat sätt bereder kassan samma säkerhet som före skadans inträffande.

text: Styrelsen skall tillse att försäkringsgivaren gentemot kassan förbundit sig att iaktta att försäkringen inte ändras eller upphör utan kassans vetskap och att kassan får det rådrum som behövs för att säkerställa sig före försäkringens upphörande.

text: I övrigt skall för en försäkring som avses i

text: 14 §

text: gälla sådana bestämmelser som föreskrivs i

text: försäkringsavtalslagen (2005:104)

text: med den jämkning som styrelsen finner påkallad av omständigheterna.

text: Lag (2005:114).

text: Kassan får inköpa sådant fartyg som pantsatts eller utmätts för kassans fordran, om det är nödvändigt för att skydda fordringen. Ett inköpt fartyg skall avyttras så snart det kan ske utan förlust.

text: föra kassans talan i alla dess angelägenheter,

text: tillse att kassans säkerheter inte minskar genom vanvård av pantsatt fartyg eller på annat sätt,

text: tillse att kassans låntagare fullgör sina skyldigheter mot kassan i rätt tid och låta vidta behövliga åtgärder, om detta inte sker,

text: tillse att kassans böcker och räkenskaper förs i föreskriven ordning och att säkerheter och försäkringar vidmakthålls och förnyas i rätt tid,

text: årligen före den 15 mars avge berättelse över kassans förvaltning och verksamhet under närmast föregående år,

text: tillse att Regeringskansliet och låntagarna i kassan årligen före april månads utgång tillställs styrelsens och revisorernas berättelser över kassans förvaltning och räkenskaper,

text: tillse att inom i punkten 6 nämnd tid till varje låntagare sänds en förteckning över låntagarna i kassan med angivande av kapitalbeloppet av varje låntagares lån vid utgången av närmast föregående år,

text: ombesörja att medel som inflyter till kassan och inte omedelbart kommer till användning ofördröjligen görs räntebärande genom placering på betryggande sätt,

text: tillse att den garantiförbindelse som utgör garantifond, av kassan utfärdade men inte utelöpande obligationer, blanketter till obligationer, lånereverser med säkerheter samt andra värdehandlingar hålls under betryggande förvaring och vård.

text: Lag (1998:310).

text: Det åligger styrelsen att

text: Om kassan tar upp lån eller lämnar garantiförpliktelse i utländsk valuta, skall styrelsen tillse att summan av låneskuld och garantiförpliktelser i utländsk valuta, beräknad i motvärdet i svenska kronor enligt

text: 4 § andra stycket

text: , inte överstiger 75 procent av skillnaden mellan det belopp, som enligt nämnda lagrum utgör högsta sammanlagda beloppet för kassans låneskuld och garantiförpliktelser, och det belopp till vilket kassans låneskuld och garantiförpliktelser uppgår.

text: Om kassan har tagit upp lån i utländsk valuta, skall styrelsen besluta om lån från kassan i den valuta vari upplåning skett.

text: Om inteckning utgör säkerhet för lån eller garanti som kassan har lämnat, skall styrelsen tillse att inteckningen lyder på belopp i den valuta vari lånet eller garantin har lämnats och uppskatta värdet av det intecknade fartyget i samma valuta.

text: Styrelsens arbetsformer

text: Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden så ofta denne finner omständigheterna föranleda det. Till varje sammanträde kallas samt liga ledamöter och, vid förfall, behövligt antal suppleanter.

text: Är verkställande direktören inte ledamot i styrelsen, skall även han kallas till sammanträde. Verkställande direktören skall därvid ha rätt att delta i överläggningarna, att framställa förslag och att få sin mening antecknad i protokollet men inte ha rätt att delta i besluten.

text: Sammanträde hålls i Göteborg, om inte särskilda skäl föranleder annat.

text: Styrelsen är beslutför när minst fem ledamöter är närvarande.

text: Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta förenar sig om eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden vid sammanträdet biträder.

text: Ledamot i styrelsen eller verkställande direktören får inte delta i behandling av fråga som rör avtal mellan honom och kassan eller i vilken han annars har ett väsentligt intresse.

text: Vid styrelsens sammanträde förs protokoll som justeras på sätt styrelsen bestämmer.

text: Styrelsen får bemyndiga ledamöter och suppleanter i styrelsen samt verkställande direktören och annan befattningshavare hos kassan, minst två i förening, att teckna kassans firma.

text: Styrelsen får uppdra åt enskilda ledamöter i styrelsen eller befattningshavare hos kassan att var för sig eller två eller flera i förening avgöra ärende eller grupp av ärenden som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på styrelsen. Sådant uppdrag får dock inte lämnas i fråga om utseende eller entledigande av verkställande direktör eller om upplåning, beviljande av lån eller ställande av garanti.

text: Styrelsen får själv pröva ärende utan hinder av lämnat uppdrag.

text: Revision

text: För revision av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper utser regeringen årligen två revisorer och suppleanter för dem.

text: Regeringen bestämmer revisorernas arvoden.

text: kan utgöra en väsentlig överträdelse av de författningar som reglerar kassans verksamhet,

text: kan påverka kassans fortsatta drift negativt, eller

text: kan leda till att revisorn avstyrker att balansräkningen eller resultaträkningen fastställs eller till anmärkning enligt

text: 28 §

text: , skall revisorn omgående rapportera detta till Finansinspektionen.

text: Lag (1996:757).

text: Om revisorn vid fullgörande av sitt uppdrag i kassan får kännedom om förhållanden som

text: Styrelsen skall bereda kassans revisorer tillfälle att när som helst inventera kassans tillgångar och att granska kassans böcker, räkenskaper och andra handlingar.

text: Styrelsens förvaltningsberättelse skall överlämnas till revisorerna utan dröjsmål efter det att den har avgivits.

text: Revisorerna skall senast den 1 april avge revisionsberättelse och utan dröjsmål överlämna den till styrelsen.

text: Revisionsberättelsen skall innehålla en redogörelse för omfattningen och resultatet av revisorernas granskning samt ett uttalande om anmärkning finns med avseende på förvaltningsberättelsen, de i denna upptagna resultat- och balansräkningarna, styrelsens bokföring eller inventering av de under dess förvaltning stående tillgångarna eller i övrigt beträffande styrelsens förvaltning. Finns anledning till anmärkning, skall denna anges i revisionsberättelsen. Revisorerna skall i berättelsen meddela de erinringar som de anser påkallade.

text: Revisorerna får till sitt biträde anlita siffergranskare och meddela anvisningar för dennes arbete.

text: Siffergranskarens arvode bestäms av revisorerna eller, om styrelsen begär det, av regeringen.

text: Låntagarsammanträde

text: Låntagarna skall beredas tillfälle att sammanträda för granskning av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper om någon låntagare begär det. Sådan begäran skall framställas skriftligen hos styrelsen före den 10 maj året närmast efter det år granskningen avser.

text: Begärs sammanträde enligt

text: första stycket

text: , skall det genom styrelsens försorg utsättas att äga rum i Göteborg före utgången av maj månad samma år på tid och plats som styrelsen bestämmer.

text: Varje låntagare skall kallas till sammanträdet i rekommenderat brev som skall sändas ut minst tio dagar före sammanträdet. I kallelsen skall anges de ärenden som skall förekomma på sammanträdet.

text: Vid låntagarsammanträde får ledamöterna och suppleanterna i styrelsen, verkställande direktören och revisorerna närvara och delta i överläggningarna men inte i besluten.

text: Styrelsens ordförande eller vice ordförande eller annan styrelseledamot, verkställande direktören och minst en revisor bör närvara vid sammanträdet.

text: Sammanträdet öppnas av den inom styrelsen som styrelsen har utsett till det. Därefter justeras röstlängd och de röstberättigade låntagarna väljer ordförande för sammanträdet.

text: Varje låntagare som har fullgjort sin betalningsskyldighet till kassan har rösträtt vid sammanträdet. Låntagare har en röst för varje påbörjat femtiotusental av sitt obetalda lånebelopp hos kassan. Rösträtt för egen del eller på grund av fullmakt får dock inte utövas av en låntagare för mer än en tiondel av hela det vid sammanträdet antecknade röstetalet.

text: Omröstning sker öppet. Som beslut gäller den mening för vilken de flesta rösterna avges. Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden vid sammanträdet biträder.

text: Vid sammanträdet förs protokoll genom styrelsens försorg.

text: Yttrande som låntagarna beslutar vid sammanträde skall genom styrelsens försorg tillställas industridepartementet senast åtta dagar efter sammanträdet.

text: Likvidation

text: Regeringen beslutar om likvidation. Innan sådant beslut meddelas, skall styrelsen höras.

text: Vid likvidation skall kassans egna medel användas för att fullgöra kassans förbindelser. För vad som därefter återstår av förbindelserna är låntagarna ansvariga i förhållande till de vid likvidationsbeslutet obetalda kapitalbeloppen av sina lån från kassan. Kan en låntagare inte fullgöra sin betalningsskyldighet är övriga låntagare hos kassan med samma fördelning ansvariga för bristen. En låntagares ansvarighet får dock inte göras gällande till högre belopp än som motsvarar fem procent av det vid likvidationsbeslutet obetalda kapitalbeloppet av hans lån från kassan.

text: Garantifonden får tas i anspråk endast i den mån det behövs för att fullgöra kassans förbindelser sedan kassans egna medel blivit använda och låntagarnas ansvarighet enligt

text: andra stycket

text: utnyttjats.

text: Vad som återstår av tillgångar sedan skulderna har betalats tillfaller staten.

text: Skadeståndsskyldighet för styrelseledamöter och revisorer

text: Styrelseledamöter som uppsåtligen eller av oaktsamhet tillskyndar kassan skada svarar solidariskt för skadan.

text: Har revisorer mot bättre vetande lämnat oriktig uppgift i sin berättelse eller uppsåtligen underlåtit att göra anmärkning mot sådan uppgift i en handling som de granskat eller visat oaktsamhet vid fullgörande av sitt uppdrag, svarar de solidariskt mot kassan för skada, som uppkommer därav.

text: Tillsyn m. m.

text: Kassan står under tillsyn av Finansinspektionen.

text: Finansinspektionen får förena ett beslut om föreläggande med vite.

text: Inspektionens beslut enligt denna lag gäller omedelbart, om inte myndigheten beslutar något annat.

text: Finansinspektionens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om tillsynsverksamheten.

text: Lag (2024:1281).

text: Kassan skall med årliga avgifter bekosta Finansinspektionens verksamhet enligt de ytterligare föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Lag (1998:310).


text: har upphävts genom lag (1985:563).

text: Den som inte är att hänföra till medicinalpersonal enligt kungörelsen (

text: ) om medicinalpersonal under socialstyrelsens inseende får inte åläggas disciplinpåföljd enligt den nya lagen för fel som har begåtts före lagens ikraftträdande.

text: Vid handläggning i hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd av sådana ärenden om disciplinansvar eller återkallelse av legitimation som inkommit till socialstyrelsen före den nya lagens ikraftträdande tillämpas i stället för

text: 37 §§

text: nya lagen motsvarande äldre bestämmelser för ärendets handläggning i medicinalväsendets ansvarsnämnd.

text: Vad i

text: 3 §

text: lagen med vissa bestämmelser för personal inom hälso- och sjukvård m.fl. föreskrivs om tystnadsplikt skall alltjämt gälla för den personal som avses i lagen och som inte tillhör den i

text: 1 §

text: nya lagen avsedda hälso- och sjukvårdspersonalen.

rpubl:andrar: upph. 4 p övergångsbest.; ändr. 5, 6, 9, 36, 43 §§; ny 6 a §

rpubl:andrar: ny 7 a §

rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: upph. 8-11 §§, p 1 övergångsbest., rubr. närmast före 8 §; ändr. 13, 38, 43 §§

rpubl:andrar: ändr. 37 §

rpubl:andrar: ändr. 7 a §

rpubl:andrar: ändr. 1 §; ny 6 b §

rpubl:andrar: ändr. 21 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 15 §§

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1992:1564

dcterms:identifier: SFS 1980:11 i lydelse enligt SFS 1992:1648

dcterms:title: Lag (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl.

text: Inledande bestämmelser

text: personal vid sjukhus eller andra inrättningar för vård av patienter som drivs av det allmänna eller av enskilda med bidrag från det allmänna eller efter särskilt tillstånd,

text: den som i annat fall i egenskap av legitimerad yrkesutövare meddelar vård åt patienter eller tillhör personal som biträder en sådan yrkesutövare i vården,

text: personal inom sådan detaljhandel med läkemedel för vilken gäller särskilda föreskrifter och personal inom den särskilda giftinformationsverksamhet som bedrivs av Apoteksbolaget Aktiebolag,

text: andra grupper av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som skall omfattas av lagen enligt föreskrift av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av Socialstyrelsen,

text: den som i annat fall enligt en föreskrift som har utfärdats med stöd av

text: 8 § lagen (1984:542)

text: om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. tillhandahåller tjänster inom yrket under ett tillfälligt besök i Sverige utan att ha svensk legitimation för yrket.

text: Med hälso- och sjukvårdspersonal avses i denna lag

text: Vid tillämpningen av

text: första stycket 2.

text: jämställs med legitimerad yrkesutövare den som enligt särskild föreskrift har motsvarande behörighet.

text: Lag (1992:1564).

text: Hälso- och sjukvårdspersonalen står i yrkesutövningen under tillsyn av socialstyrelsen.

text: Regeringen bemyndigas att meddela sådana föreskrifter om åligganden för hälso- och sjukvårdspersonalen, som behövs till skydd för enskilda eller för verksamhetens bedrivande i övrigt.

text: Regeringen får överlåta åt socialstyrelsen att meddela föreskrifter som avses i

text: första stycket

text: Socialstyrelsen eller den som styrelsen förordnar har rätt att inspektera hälso- och sjukvårdspersonalens verksamhet. Den som utför inspektion äger därvid tillträde till lokaler där verksamheten bedrivs och rätt att tillfälligt omhänderta handlingar, prover och annat material som rör verksamheten. Den vars verksamhet inspekteras är skyldig att lämna det biträde som behövs vid inspektionen.

text: Lag (1981:1346).

text: Allmänna åligganden

text: Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall vinnlägga sig om att ge patienten sakkunnig och omsorgsfull vård. Han skall så långt det är möjligt utforma och genomföra vården i samråd med patienten. Han skall visa patienten omtanke och respekt.

text: Den som har ansvaret för vården skall se till att patienten får upplysningar om sitt hälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds. Om upplysningarna inte kan lämnas till patienten skall de i stället lämnas till en nära anhörig till honom. Upplysningar får dock inte lämnas till patienten eller någon anhörig i den mån det finns hinder för detta i

text: 7 kap. 3 §

text: eller

text: 6 §

text: sekretesslagen (1980:100)

text: eller i

text: 6 § andra stycket

text: eller

text: 6 a §

text: denna lag.

text: Lag (1980:989).

text: Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen får inte obehörigen röja vad han i sin verksamhet har erfarit om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning.

text: Tystnadsplikt gäller i förhållande till den vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom.

text: I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Lag (1980:989).

beteckning: 6 a §

text: Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen får inte röja en uppgift från enskild om någon annan persons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har lämnat uppgiften eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Lag (1980:989).

ordinal: 6 a

beteckning: 6 b §

text: Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen får inte obehörigen röja eller utnyttja sådana uppgifter om en viss varas tillverkning eller innehåll, som han har fått kännedom om i verksamheten och som har lämnats dit för att användas som upplysning om eller underlag för behandling eller annan liknande åtgärd.

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Lag (1988:579).

ordinal: 6 b

text: Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall efter anmaning lämna socialstyrelsen handlingar, prover och annat material som rör verksamheten samt ge styrelsen de upplysningar om denna som styrelsen behöver för sin tillsyn. I anmaningen får vite föreläggas.

text: Lag (1981:1346).

beteckning: 7 a §

text: uppgift om huruvida någon vistas på en sjukvårdsinrättning, om uppgiften för särskilt fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polismyndighet, kronofogdemyndighet eller skattemyndighet,

text: uppgift som behövs för en rättsmedicinsk undersökning,

text: uppgift som socialstyrelsens råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor behöver för sin verksamhet,

text: uppgift om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om avskiljande av denne från högskoleutbildning,

text: uppgift som Vägverket behöver för prövning av någons lämplighet att ha körkort eller traktorkort.

text: Lag (1992:1648).

text: Utöver vad som annars följer av lag eller förordning är hälso- och sjukvårdspersonal skyldig att lämna ut

ordinal: 7 a

text: 8 § har upphävts genom lag (1985:563).

text: 9 § har upphävts genom lag (1985:563).

text: 10 § har upphävts genom lag (1985:563).

text: 11 § har upphävts genom lag (1985:563).

text: Om den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som åligger honom i hans yrkesutövning och felet ej är ringa, får disciplinpåföljd åläggas honom. Disciplinpåföljd är erinran och varning.

text: Disciplinpåföljd får, om det finns särskilda skäl till det, åläggas även den som har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen men nu inte längre gör det.

text: Disciplinpåföljd får inte åläggas en arbetstagare därför att han deltagit i strejk eller någon därmed jämförlig stridsåtgärd.

text: Har åtgärder vidtagits för att åtala den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen, får disciplinärt förfarande enligt denna lag ej inledas eller fortsättas i fråga om den förseelse som avses med åtgärden. Underrättelse enligt

text: 29 §

text: får dock ske.

text: Anmälan till åtal skall ske, om den mot vilken disciplinpåföljd ifrågasätts är skäligen misstänkt för att i yrkesutövningen ha begått brott, för vilket fängelse är föreskrivet. Särskilda regler gäller för åtal för brott enligt

text: 6 § lagen (1991:115)

text: om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg från människa.

text: Anmälan till åtal skall göras av socialstyrelsen om annat inte följer av

text: 38 § tredje stycket

text: Lag (1991:116).

text: Påföljd får inte åläggas, om den som avses bli föremål för disciplinpåföljd enligt denna lag inte inom två år efter förseelsen har fått underrättelse enligt

text: 29 §

text: eller anmaning enligt

text: 21 § tredje stycket lagen (1986:765)

text: med instruktion för riksdagens ombudsmän eller motsvarande bestämmelse i fråga om justitiekanslern.

text: Lag (1987:1001).

text: Återkallelse av legitimation m.m.

text: varit grovt oskicklig vid utövning av sitt yrke eller på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket,

text: på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande,

text: begär att legitimationen skall återkallas och hinder mot återkallelse inte föreligger från allmän synpunkt.

text: Legitimation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården skall återkallas om den legitimerade

text: Har någon på grund av auktorisation i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) erhållit legitimation inom hälso- och sjukvården och återkallas den auktorisationen, skall även legitimationen återkallas.

text: Lag (1992:1564).

text: Om det finns grundad anledning anta att legitimation bör återkallas enligt

text: 15 § första stycket 2.

text: , får den legitimerade åläggas att låta sig undersökas av den läkare som anvisas honom.

text: Har förordnande om läkarundersökning givits, får legitimationen återkallas för tiden till dess frågan om återkallelse av legitimationen har prövats slutligt.

text: Har en legitimation återkallats, skall en ny legitimation meddelas när förhållandena medger det.

text: Bestämmelserna i

text: 17 §§

text: om återkallelse av legitimation gäller även annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården.

text: Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

text: Frågor om disciplinansvar enligt denna lag prövas av en särskild nämnd, hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd.

text: Nämnden prövar även frågor som avses i

text: 18 §§

text: samt andra frågor om begränsning av legitimerade yrkesutövares behörighet.

text: Ansvarsnämnden består av ordförande och åtta andra ledamöter. De utses av regeringen för tre år. Ordföranden skall vara erfaren i domarvärv. Övriga ledamöter skall ha särskild insikt i hälso- och sjukvård. Av dem utses en efter förslag av Landstingsförbundet, en efter förslag av Landsorganisationen i Sverige, en efter förslag av Tjänstemännens Centralorganisation och en efter förslag av Central organisationen SACO/SR. De fyra återstående ledamöterna utses bland personer som kan anses särskilt företräda allmänhetens intresse.

text: För varje ledamot skall det finnas ett tillräckligt antal ersättare som skall utses av regeringen för samma tid som ledamoten. Vad som sägs i

text: första stycket

text: om behörighetsvillkor och om förslagsrätt gäller också i fråga om ersättare.

text: Har förslag till ledamot eller ersättare ej avgivits, skall regeringen trots detta förordna ledamöter och ersättare i tillräckligt antal.

text: Ansvarsnämnden är beslutför med ordförande och sex andra ledamöter. Till sammanträde med nämnden skall samtliga ledamöter kallas. Anmäler ledamot förfall, skall ersättare för honom kallas.

text: Ordföranden får ensam fatta beslut som inte innefattar slutligt avgörande i sak. Detta gäller inte beslut enligt

text: 16 §

text: eller utdömande av vite enligt

text: 27 § andra stycket

text: . Beslut som innebär att ett ärende om disciplinansvar avgörs i sak får fattas av ordföranden ensam, om beslutet inte gäller en fråga av principiell beskaffenhet och det finns grundad anledning att anta att ärendet inte kan leda till någon disciplinpåföljd.

text: Ärenden som har avgjorts enligt

text: andra stycket

text: skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Lag (1991:881).

text: I fråga om jäv mot den som handlägger ärenden i ansvarsnämnden gäller bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: rättegångsbalken

text: om jäv mot domare.

text: I fråga om omröstning i ansvarsnämnden gäller bestämmelserna i

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter. Ordföranden säger sin mening först.

text: Handläggningen i ansvarsnämnden

text: Frågor om disciplinansvar skall tas upp på anmälan av socialstyrelsen eller av den patient som saken gäller eller, om patienten inte själv kan anmäla saken, en nära anhörig till honom.

text: Andra frågor som avses i

text: 19 §

text: tas upp på anmälan av socialstyrelsen eller på ansökan av den som saken gäller.

text: Bestämmelser om rätt för riksdagens ombudsmän och för justitiekanslern att göra anmälan i ärende som avses i första eller

text: andra stycket

text: finns i

text: 6 § tredje stycket lagen (1986:765)

text: med instruktion för riksdagens ombudsmän och i

text: 6 § första stycket lagen (1975:1339)

text: om justitiekanslerns tillsyn.

text: Lag (1987:1001).

text: Ärende hos ansvarsnämnden skall anhängiggöras skriftligen.

text: Är anmälan eller ansökan så ofullständig att den inte kan läggas till grund för prövning i sak, skall ansvarsnämnden förelägga anmälaren eller sökanden att inom viss tid avhjälpa bristen vid påföljd att talan inte tas upp till prövning.

text: Ansvarsnämnden skall se till att ärendena blir tillräckligt utredda. Överflödig utredning skall avvisas.

text: Nämnden får fordra in patientjournaler eller andra handlingar som behövs för utredningen. Därvid får vite om högst 1000 kronor föreläggas den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen. Utdömandet av vitet ankommer på nämnden.

text: Förfarandet är skriftligt. Muntlig förhandling får dock förekomma, när det kan antas vara till fördel för utredningen.

text: Anmälan eller ansökan enligt

text: 24 §

text: och det som hör till handlingen skall överlämnas till den mot vilken åtgärd ifrågasätts. Mottagaren skall föreläggas att svara inom viss tid.

text: En sådan underrättelse behövs inte om det är uppenbart att talan inte kan bifallas eller att underrättelsen är onödig.

text: Den som har förelagts att svara skall göra det skriftligen, om inte ansvarsnämnden bestämmer att svaret får lämnas vid muntlig förhandling.

text: Den som svarar skall ange om han godtar eller motsätter sig den åtgärd som sätts i fråga. Motsätter han sig ifrågasatt åtgärd, bör han ange skälen för det och de bevis som han vill åberopa.

text: Om det inte är onödigt skall ansvarsnämnden ge anmälaren tillfälle att ta del av svaret och det som hör till svaret samt även ge honom viss tid för att skriftligen yttra sig.

text: Kräver en fråga särskild sakkunskap, får ansvarsnämnden hämta in yttrande från myndigheter, tjänstemän eller andra som är skyldiga att lämna yttrande i ämnet. Nämnden får också anlita andra sakkunniga i frågan.

text: I fråga om sakkunniga gäller

text: 40 kap.

text: och

text: 12 §§

text: rättegångsbalken

text: i tillämpliga delar.

text: Ersättning för utlåtande av myndigheter, tjänstemän och andra som är skyldiga att lämna yttrande utgår endast om det är särskilt föreskrivet.

text: Andra sakkunniga har rätt till ersättning av allmänna medel för sitt uppdrag. Nämnden får bevilja förskott på sådan ersättning.

text: Finner ansvarsnämnden att ett vittne eller en sakkunnig behöver höras vid domstol eller att någon behöver föreläggas att tillhandahålla en skriftlig handling eller ett föremål som bevis, skall nämnden begära detta hos den allmänna underrätt inom vars område den person vistas som skall höras eller på annat sätt berörs av åtgärden.

text: Om det inte finns laga hinder mot det skall rätten anställa förhör eller meddela föreläggande. I fråga om sådana åtgärder skall i tillämpliga delar gälla vad som föreskrivs om bevisupptagning i rättegång utom huvudförhandling.

text: Till muntlig förhandling skall parterna kallas. En enskild får föreläggas att inställa sig personligen vid påföljd att hans frånvaro inte utgör hinder för ärendets vidare handläggning och avgörande.

text: Enskild part, som har inställt sig till en muntlig förhandling, får tillerkännas ersättning av allmänna medel för kostnad för resa och uppehälle, om ansvarsnämnden finner att han skäligen bör ersättas. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen. Närmare bestämmelser om ersättning och förskott meddelas av regeringen.

text: Innan ett ärende avgörs skall parten ha fått kännedom om det som tillförts ärendet genom någon annan än honom själv. Han skall också ha fått tillfälle att yttra sig över det, om det inte föreligger sådana skäl mot det som anges i

text: 29 § andra stycket

text: Bestämmelserna i

text: 14 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100)

text: om begränsningar i rätten att ta del av det som har tillförts ett ärende gäller i tillämpliga delar i fråga om underrättelse enligt

text: 29 § första stycket

text: och

text: 35 §§

text: Lag (1980:989).

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 21 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: skall tillämpas även på beslut enligt

text: 16 §

text: Lag (1986:1182).

text: Disciplinärende beträffande arbetstagare får överlämnas av ansvarsnämnden till arbetsgivaren för den åtgärd som kan ankomma på honom, om det är uppenbart att ärendets behandling i nämnden inte är påkallad från allmän synpunkt eller för att tillvarata patientens rätt.

text: Innehåller en anmälan till ansvarsnämnden klagomål över brister i kontakten mellan en patient och hälso- och sjukvårdspersonalen hos en landstingskommun eller över något annat liknande förhållande och är det uppenbart att anmälan inte kan föranleda disciplinansvar enligt denna lag, får nämnden överlämna anmälan i den delen till landstingskommunen för åtgärd. Vad som sägs om landstingskommun gäller också kommun som inte ingår i en landstingskommun.

text: Finner ansvarsnämnden i ett där anhängigt ärende att förutsättningarna enligt

text: 13 § andra stycket

text: för anmälan till åtal föreligger, skall nämnden fullgöra anmälningsskyldigheten.

text: Lag (1985:563).

text: Bestämmelser om handläggning av sådana ärenden om disciplinansvar eller om återkallelse eller begränsning av behörighet som prövas efter anmälan av riksdagens ombudsmän eller justitiekanslern finns i

text: 6 § femte stycket lagen (1986:765)

text: 6 § tredje stycket lagen (1975:1339)

text: om justitiekanslerns tillsyn.

text: Lag (1987:1001).

text: Talan mot beslut m.m.

text: Ansvarsnämndens beslut enligt denna lag får överklagas hos kammarrätt genom besvär.

text: socialstyrelsen för att tillvarata allmänna intressen,

text: enskild som enligt

text: 24 § första stycket

text: har anmält en fråga om disciplinansvar, om beslutet har gått honom emot,

text: annan som beslutet angår, om det har gått honom emot.

text: Talan mot ansvarsnämndens beslut som är slutligt får föras av

text: Bestämmelser om rätt för riksdagens ombudsmän och för justitiekanslern att söka ändring i beslut om disciplinansvar eller behörighetsfråga med anledning av fel i yrkesutövning finns i

text: 7 § lagen (1986:765)

text: 7 § lagen (1975:1339)

text: om justitiekanslerns tillsyn. Talan skall väckas inom fyra veckor från det beslutet har meddelats.

text: Lag (1987:1001).

text: Talan mot annat beslut av ansvarsnämnden än som avses i

text: 40 §

text: får föras av den som beslutet angår, om det har gått honom emot.

text: ogillat en invändning om jäv mot ledamot av nämnden eller en invändning om att hinder föreligger för talans prövning,

text: avvisat ombud eller biträde,

text: förordnat om saken i avvaktan på ärendets avgörande,

text: utdömt vite eller

text: förordnat om ersättning för någons medverkan i ärendet.

text: Mot ansvarsnämndens beslut, som inte innebär att ärendet avgörs, får talan föras endast i samband med talan mot beslutet i själva ärendet. Talan får dock föras särskilt när nämnden inför nämnden, om underlåtenheten att iaktta föreläggandet kan medföra särskild påföljd för denne,

text: Socialstyrelsens beslut att förelägga vite enligt

text: 7 §

text: får överklagas hos kammarrätten genom besvär.

text: Lag (1985:563).

text: Beslut i frågor som avses i

text: 19 § andra stycket

text: skall omedelbart gälla om inte annat förordnas.

text: Om inte något annat har föreskrivits, är socialstyrelsen motpart till den yrkesutövare som överklagat ansvarsnämndens eller kammarrättens slutliga beslut enligt denna lag. Om en enskild har anmält disciplinärendet är också han yrkesutövarens motpart.

text: Vid inspektion som avses i

text: 4 §

text: har den som utför inspektionen rätt att av polismyndighet få det biträde som behövs för att inspektionen skall kunna genomföras. Lag (