rpubl:andrar: ändr. 1, 9, 17, 19, 20, 22, 24-26, 31, 33, 37, 38 §§; nuvarande 41-44 §§ betecknas 46-49 §§, nuvarande 45 § betecknas 51 §; rubr. närmast före 41 § sättes närmast före 46 §, rubr. närmast före 44 § sättes närmast före 49 §; nya 41-45, 50 §§, rubr. närmast före 41 §

rpubl:andrar: ändr. 41 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 31 §

rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: ändr. 9, 19, 26 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 41, 42 §§

rpubl:andrar: ändr. 38 §

rpubl:andrar: utgår rubr. närmast före 18 §; ändr. 2-4, 6-12, 15-34, 36, 37, 39-50 §§, rubr. närmast före 9, 11, 16 §§; nya 5 a, 5 b, 9 a, 18 a, 49 a §§, rubr. närmast före 20, 22, 24, 26, 27, 31, 33, 34 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest. till 1979:240

rpubl:andrar: ändr. 12, 47 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 b §

rpubl:andrar: ändr. 8, 34 §§; ny 49 b §

rpubl:andrar: ändr. 46 §

rpubl:andrar: ändr. 9, 16, 26 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 9, 9 a §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988. Den nya bestämmelsen i

text: 32 § andra stycket

text: tillämpas endast i konkurser som handläggs enligt den nya

text: konkurslagen

rpubl:andrar: ändr. 10, 32 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988.

text: Bestämmelserna i

text: 20 § andra stycket

text: i dess äldre lydelse gäller dock fortfarande i fråga om angelägenheter som handläggs enligt lagen (

text: ) om rättegången i tvistemål om mindre värden.

rpubl:andrar: ändr. 9, 20 §§

text: Har allmän rättshjälp sökts före ikraftträdandet, gäller

text: 8 §

text: i dess äldre lydelse.

text: Har någon med stöd av

text: giftermålsbalken

text: förordnats att vara skiftesman, skall hans rätt till ersättning för uppdraget prövas enligt äldre bestämmelser.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i de fall där rättshjälp har sökts före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 a, 20 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989. Hänvisningen i

text: 41 § 5

text: till

text: 6 kap.

text: eller

text: 3 §

text: utlänningslagen (1989:529)

text: skall i stället avse

text: 50 § utlänningslagen (1980:376)

text: . I ärende enligt

text: utlänningslagen (1980:376)

text: eller lagen (

text: ) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall tillämpas fortfarande äldre bestämmelser.

text: Lag (1989:533).

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989. Äldre bestämmelser tillämpas dock i fråga om avgöranden av hovrätt som meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 49 §

text: Denna lag träder i kraft, i fråga om

text: och

text: 8 a §§

text: samt

text: 43 §

text: utom såvitt avser utbyte av ordet rättshjälpsnämnd, den 1 juli 1989, och i övrigt den dag regeringen bestämmer. I ärende enligt

text: utlänningslagen (1980:376)

text: eller lagen (

text: ) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall tillämpas fortfarande

text: 43 §

text: i äldre lydelse.

text: Lag (1989:534).

rpubl:andrar: ändr. 41 § i 1989:294, övergångsbest. till 1989:294

rpubl:andrar: ändr. 43 § i 1989:360, övergångsbest. till 1989:360

rpubl:andrar: ändr. 20 §

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i mål som handläggs av försäkringsrätt efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1991:212

rpubl:andrar: ändr. 9 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991. I fråga om rättshjälp i ärenden angående avvisning eller utvisning enligt

text: terroristlagen (1989:530)

text: gäller äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 41, 43 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

text: Rättshjälp som har beviljats hos en utskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden lämnas fortfarande i mål eller ärenden som efter utgången av december 1991 skall prövas av allmän förvaltningsdomstol enligt punkt 9 eller 10 övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård eller enligt punkt 3 eller 4 övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om införande av lagen (

text: ) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.

text: Rättshjälpsärenden hos en utskrivningsnämnd som inte har avgjorts före ikraftträdandet skall efter ikraftträdandet prövas av länsrätten i det län som omfattar utskrivningsnämndens verksamhetsområde.

text: Rättshjälpsärenden hos psykiatriska nämnden som inte har avgjorts före ikraftträdandet och rättshjälpsärenden som enligt meddelad fullföljdshänvisning därefter överklagas hos nämnden skall efter ikraftträdandet prövas av kammarrätten i Stockholm.

rpubl:andrar: ändr. 41, 49 §§

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 mars 1993.

text: Bestämmelserna i

text: 28 §§

text: 30 § första stycket

text: 31 b

text: och

text: 47 §§

text: i deras äldre lydelse gäller fortfarande i fall då rättshjälp sökts före ikraftträdandet.

text: I fall som omfattas av

text: tredje stycket

text: av övergångsbestämmelsen till

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: gäller

text: 9 a §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 8 §; ny 9 b §§

rpubl:andrar: ändr. 22 §

text: Den upphävda lagen gäller dock fortfarande om

text: allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt i brottmål eller rättshjälp genom offentligt biträde har beviljats före den 1 december 1997, eller

text: ansökan om sådan rättshjälp har lämnats in till domstol, Rättshjälpsmyndigheten eller annan myndighet som kan besluta om rättshjälp före den 1 december 1997.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i mål eller ärenden som handläggs enligt lagen (

text: ) om vård av missbrukare i vissa fall.

dcterms:identifier: SFS 1972:429 i lydelse enligt SFS 1996:1385

dcterms:title: Rättshjälpslag (1972:429)

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: Inledande bestämmelser

text: Rättshjälp enligt denna lag utgår såsom allmän rättshjälp (

text: 34 §§

text: ), rättshjälp åt misstänkt i brottmål (

text: 40 §§

text: ), rättshjälp genom offentligt biträde (

text: 45 §§

text: ) och rådgivning (

text: 48 §§

text: Lag (1973:118).

text: Biträde och rådgivning enligt denna lag lämnas, när annat icke anges i lagen, av advokat eller biträdande jurist på allmän eller enskild advokatbyrå. Regeringen meddelar närmare bestämmelser om vem som enligt denna lag är biträdande jurist på enskild advokatbyrå.

text: Lag (1979:240).

text: För handläggning av vissa ärenden om rättshjälp finns en Rättshjälps- myndighet.

text: Lag (1989:360).

text: För prövning av överklaganden i vissa fall enligt denna lag finns en Rättshjälpsnämnd. Den består av en ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, samt fyra andra ledamöter. Av dessa skall två vara advokater, varav en anställd på allmän advokatbyrå och en enskilt verksam. Samtliga ledamöter skall vara svenska medborgare och får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter för viss tid. För ordförande skall finnas en eller flera ersättare. Bestämmelserna om ordförande äger motsvarande tillämpning på ersättare. I övrigt får regeringen utse erforderligt antal ersättare.

text: Lag (1989:360).

text: Rättshjälpsnämnden är beslutför med ordföranden och minst två andra ledamöter, av vilka en inte är advokat. Vid avgörande av ärende, som är av principiell betydelse eller annars är av särskild vikt, skall dock samtliga ledamöter delta.

text: Rättegångsbalkens

text: regler om omröstning i tvistemål äger motsvarande tillämpning när ärende avgöres av Rättshjälpsnämnd. Ordföranden skall dock säga sin mening först.

text: Lag (1989:360).

text: 5 a § har upphävts genom lag (1989:360).

text: Med

text: domstol

text: förstås i denna lag allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol och Arbetsdomstolen. Vad i lagen sägs om domstol skall även gälla arrendenämnd och hyresnämnd.

text: Lag (1995:27).

text: Allmän rättshjälp

text: Tillämpningsområdet

text: Allmän rättshjälp beviljas fysisk person i rättslig angelägenhet, om han behöver sådant bistånd och hans beräknade årsinkomst ej överstiger ett belopp som motsvarar sju gånger det basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring som gällde året innan rättshjälp begärs.

text: Bidrar den rättssökande till underhållet av make, tidigare make, sambo eller eget barn, ökas beloppet enligt

text: första stycket

text: för var och en till vilkens underhåll han på detta sätt bidrar med ett belopp som motsvarar hälften av det basbelopp som anges i

text: första stycket

text: . Med eget barn jämställs härvid annans barn som den rättssökande är underhållsskyldig mot enligt

text: 7 kap. 5 § föräldrabalken

text: Är den rättssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad på grund av förmögenhetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsentligt nedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall den beräknade årsinkomsten jämkas genom att skäligt belopp läggs till eller dras från.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter för beräkning av den rättssökandes ekonomiska förhållanden.

text: Lag (1993:9).

text: Allmän rättshjälp beviljas dödsbo i rättslig angelägenhet, om boet behöver sådant bistånd och det med hänsyn till boets behållning och delägarnas ekonomiska förhållanden är skäligt.

text: Avlider den som har allmän rättshjälp, utgår därefter rättshjälpen till dödsboet.

text: Lag (1979:240).

text: i angelägenhet som skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket; rättshjälp får dock beviljas en rättssökande som är bosatt här, om saken gäller ett brott mot honom eller henne som motsvarar brott enligt

text: 6 kap.

text: brottsbalken

text: eller om det finns särskilda skäl för rättshjälp,

text: utlänningar som varken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp,

text: den som är eller har varit näringsidkare i angelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om det inte finns skäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt,

text: i fråga om anspråk som överlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp,

text: för upprättande av självdeklaration,

text: för upprättande av äktenskapsförord, testamente eller gåvohandling,

text: i angelägenhet rörande bodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhet och makarnas eller sambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp,

text: om frågan om rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt,

text: ägaren eller tidigare ägare av en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten och något annat inte följer av

text: andra stycket

text: i angelägenhet rörande trafikskadeersättning enligt

text: trafikskadelagen (1975:1410)

text: eller rörande skadestånd som kan betalas från en föreliggande ansvarsförsäkring; dock får rättshjälp beviljas den skadelidande om angelägenheten är anhängig vid domstol eller rör enbart annan skada än personskada,

text: i angelägenhet rörande skuldsanering enligt

text: skuldsaneringslagen (1994:334)

text: i angelägenhet rörande skatter, tullar, avgifter eller betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp.

text: den som inte har befogat intresse av att få sin sak behandlad.

text: Allmän rättshjälp får ej beviljas

text: I fall som avses i

text: första stycket 9

text: får rättshjälp beviljas när den rättssökandes egna kostnader i angelägenheten har uppgått till minst tre gånger det basbelopp som anges i

text: 6 § första stycket

text: . Därvid beaktas endast kostnader av sådant slag som kan antas komma att betalas från den rättssökandes rättsskydd eller, om något sådant inte finns, kostnader som avses i

text: 9 § andra stycket

text: I fråga om visst slag av ärenden som är talrikt förekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna att allmän rättshjälp ej skall beviljas.

text: Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringen förordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, utan att vara medborgare i den staten, är bosatt där skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän rättshjälp.

text: Lag (1994:482).

text: Vid prövningen av en ansökan om allmän rättshjälp i angelägenhet som rör ersättning till en patient för behandlingsskada eller läkemedelsskada skall särskild hänsyn tas till den rättssökandes personliga förhållanden.

text: Lag (1989:360).

text: Förmåner m. m.

text: Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i den rättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser.

text: biträde som varit behövligt för tillvaratagande av den rättssökandes rätt,

text: bevisning vid allmän domstol, Marknadsdomstolen eller Arbetsdomstolen samt nödvändig utredning i angelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövning eller som skall prövas av skiljemän,

text: utredning i angelägenhet som skall prövas av förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet om utredningen är skäligen påkallad för tillvaratagande av den rättssökandens rätt och ej kan erhållas genom myndigheten,

text: resa och uppehälle för den rättssökande eller hans ställföreträdare och för vårdare eller annan, som måste anlitas i samband med inställelse inför domstol eller annan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband med inställelse för sådan blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper som avses i lagen (

text: ) om blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap eller läkarundersökning enligt

text: 21 kap. 11 § föräldrabalken

text: ansökningsavgift enligt förordningen (

text: ) om avgifter vid de allmänna domstolarna, ansökningsavgift i mål enligt lagen (

text: ) om betalningsföreläggande och handräckning samt särskild avgift i utsökningsmål,

text: vad som av allmänna medel utgått i ersättning enligt 4 eller

text: 5 § lagen (1958:642)

text: om blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap eller enligt föreskrift i

text: rättegångsbalken

text: eller

text: 3 § första stycket nämnda lag

text: för bevisning som rätten självmant föranstaltat om,

text: bodelningsförrättare som har förordnats av domstol att verkställa bodelning med anledning av äktenskapsskillnad eller att verkställa sådan bodelning mellan sambor som förrättas av annan anledning än att den ena sambon har avlidit,

text: medling enligt

text: 42 kap. 17 § rättegångsbalken

text: Lag (1994:832).

text: Såsom kostnad för rättshjälpen anses kostnad för

text: Den som har beviljats allmän rättshjälp är i målet eller ärendet befriad från expeditionsavgifter enligt förordningen (

text: ) om avgifter vid de allmänna domstolarna och för avgifter enligt

text: 15 § 1

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: Avgiftsfriheten gäller endast i den mån den begärda handlingen är erforderlig för den rättssökande. Avgiftsfriheten gäller inte i fråga om handling som utfärdas endast på särskild begäran, om inte handlingen begärs innan avgörandet i huvudsaken har vunnit laga kraft.

text: Den som beviljats allmän rättshjälp i angelägenhet som lett till verkställbart avgörande, ansvarar inte för grundavgift och försäljningsavgift i utsökningsmål. Detsamma gäller den som har beviljats allmän rättshjälp i ett mål om verkställighet.

text: Kostnader för kungörelse i mål eller ärende vid allmän domstol eller Arbetsdomstolen skall, såvitt de belastar den som beviljats allmän rättshjälp, utgå av allmänna medel.

text: Lag (1994:832).

text: I fråga om kostnader för rättshjälp i sådana rättsliga angelägenheter rörande brott mot den rättssökande som behandlas utom riket gäller bestämmelserna i

text: 9 § andra stycket 1

text: --4. Detta gäller dock endast i den mån kostnaderna inte täcks genom någon försäkring eller ersätts av domstol eller annan myndighet i den främmande staten. Om den rättssökande har kallats till en domstol eller annan myndighet lämnas ersättning för resa och uppehälle även om personlig inställelse inte ålagts.

text: Lag (1994:57).

text: Reglerna i

text: rättegångsbalken

text: och

text: konkurslagen (1987:672)

text: om skyldighet att ställa säkerhet för att få till stånd kvarstad eller annan liknande åtgärd gäller inte i fråga om den som beviljats allmän rättshjälp. I sådana fall svarar staten för den skada som kan tillfogas motparten genom åtgärden.

text: Första stycket äger motsvarande tillämpning i fråga om verkställighet enligt

text: 3 kap.

text: eller

text: 9 §

text: utsökningsbalken

text: , om allmän rättshjälp beviljats i verkställighetsärendet.

text: Föranleder statens ansvar enligt denna paragraf utgift för staten, anses utgiften som kostnad för rättshjälpen.

text: Lag (1988:213).

text: Rättshjälpsavgift; grundavgift och tilläggsavgift

text: Den rättssökande skall bidra till de kostnader för allmän rättshjälp som avses i

text: och

text: 10 §§

text: genom att betala rättshjälpsavgift (

text: grundavgift och tilläggsavgift

text: ) enligt vad som sägs i

text: 15 §§

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fastställer grundbelopp för beräkning av grundavgiften och meddelar närmare föreskrifter för beräkning av grundavgift och tilläggsavgift.

text: Lag (1993:9).

text: Överstiger inte den rättssökandes beräknade årsinkomst ett belopp som motsvarar en och en halv gång det basbelopp som anges i

text: 6 § första stycket

text: , utgör grundavgiften hälften av grundbeloppet. Om inkomsten överstiger ett och ett halvt men inte två basbelopp, utgör grundavgiften grundbeloppet.

text: Är inkomsten högre än två basbelopp, utgör grundavgiften grundbeloppet ökat med

text: två procent av den del av inkomsten som överstiger två men ej tre gånger basbeloppet,

text: fyra procent av den del av inkomsten som överstiger tre men ej fyra gånger basbeloppet,

text: sex procent av den del av inkomsten som överstiger fyra men ej fem gånger basbeloppet,

text: åtta procent av den del av inkomsten som överstiger fem men ej sex gånger basbeloppet,

text: tolv procent av den del av inkomsten som överstiger sex gånger basbeloppet.

text: Vid tillämpning av första och

text: andra styckena

text: skall inkomsten avrundas till närmast lägre tusental kronor och grundavgiften till närmast lägre tiotal kronor.

text: Lag (1993:9).

text: Bidrar den rättssökande till underhållet av make, tidigare make, sambo eller eget barn, skall inkomstgränserna enligt

text: 12 § första

text: och

text: andra styckena

text: för var och en till vilkens underhåll han sålunda bidrar höjas med ett belopp som motsvarar hälften av det basbelopp som anges i

text: 6 § första stycket

text: 7 kap. 5 § föräldrabalken

text: Är den rättssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad på grund av förmögen- hetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsentligt nedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall den beräknade årsinkomsten jämkas på det sätt att skäligt belopp tillägges eller fråndrages.

text: Lag (1988:213).

text: Söker dödsbo rättshjälp, bestäms grundavgiften till ett med hänsyn till boets behållning och delägarnas ekonomiska förhållanden skäligt belopp.

text: Lag (1993:9).

text: Den rättssökande skall betala tilläggsavgift om årsinkomsten överstiger ett belopp som motsvarar det basbelopp som anges i

text: 6 § första stycket

text: och om kostnaderna för rättshjälpen överstiger ett belopp som motsvarar en tiondel av basbeloppet. Högsta beloppet för tilläggsavgiften är dock tre gånger grundavgiften. Avgiften skall bestämmas till en procentuell andel av de kostnader som avses i

text: 9 § andra stycket

text: , till den del dessa överstiger en tiondel av basbeloppet.

text: Tilläggsavgiften är

text: tio procent av kostnaderna, om inkomsten överstiger ett men inte tre basbelopp,

text: tjugo procent av kostnaderna, om inkomsten överstiger tre men inte fem basbelopp,

text: trettio procent av kostnaderna, om inkomsten överstiger fem basbelopp.

text: Vid beräkning av inkomstgränserna tillämpas bestämmelserna i

text: 13 §

text: . För dödsbon bestäms tilläggsavgiften enligt de grunder som anges i

text: 14 §

text: . Inkomsten skall avrundas till närmast lägre tusental kronor och tilläggsavgiften till närmast lägre tiotal kronor.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att tilläggsavgift inte skall tas ut i vissa slags ärenden.

text: Lag (1993:9).

text: Om det är uppenbart att den rättssökande saknar möjlighet att betala grundavgift eller tilläggsavgift, får han helt eller delvis befrias från avgift.

text: Om det framkommer att den rättssökande inte längre saknar möjlighet att betala den avgift som han befriats från, skall beslutet omprövas.

text: Lag (1993:9).

text: I samband med att allmän rättshjälp beviljas bestäms grundavgiften och den procentsats efter vilken sökanden skall betala tilläggsavgift samt högsta beloppet för tilläggsavgiften.

text: Om inkomst eller sådant förhållande som avses i 13 eller

text: 14 §

text: förändras väsentligt innan rättshjälpsärendet avslutats, skall grundavgiften jämkas efter vad som är skäligt, dock ej under vad som redan betalats. Jämkning skall också ske, om väsentlig felbedömning gjorts, när grundavgiften tidigare bestämdes, eller om oriktiga uppgifter legat till grund för beslutet.

text: Fråga om jämkning tas upp endast om särskild anledning därtill framkommit.

text: När grundavgiften jämkas, skall även den procentsats efter vilken sökanden skall betala tilläggsavgift samt högsta beloppet för tilläggsavgiften jämkas i motsvarande mån.

text: Lag (1993:9).

text: Beviljande av allmän rättshjälp m. m.

text: Allmän rättshjälp får, om ej annat följer av

text: 17 §

text: , beviljas av advokat eller av biträdande jurist på advokatbyrå, om den rättsliga angelägenheten avser

text: äktenskapsskillnad

text: underhållsbidrag till make eller barn

text: faderskap till barn

text: vårdnad

text: umgänge.

text: om den rättssökande är dödsbo,

text: om den rättssökande är bosatt utom riket,

text: om den rättsliga angelägenheten skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket.

text: Lag (1987:806).

text: Advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå får ej bevilja allmän rättshjälp för verkställighet av avgörande om underhållsbidrag, vårdnad eller umgänge. Ej heller får advokat eller biträdande jurist bevilja allmän rättshjälp

text: Om en rättslig angelägenhet är anhängig vid domstol, prövar domstolen frågan om beviljande av allmän rättshjälp. Den domstol, där den rättsliga angelägenheten är anhängig, beslutar också om jämkning av grundavgiften och av den procentsats efter vilken sökanden skall betala tilläggsavgift samt av högsta beloppet för tilläggsavgiften. Domstolen fattar även beslut enligt

text: 14 b §

text: Lag (1993:9).

text: Har allmän rättshjälp icke beviljats enligt

text: 16 §

text: och är den rättsliga angelägenheten ej anhängig vid domstol, prövas fråga om beviljande av allmän rättshjälp av Rättshjälpsmyndigheten.

text: Är den rättsliga angelägenheten inte anhängig vid domstol, beslutar Rätts- hjälpsmyndigheten också om jämkning av grundavgiften och av den procentsats efter vilken sökanden skall betala tilläggsavgift samt av högsta beloppet för tilläggsavgiften. Rättshjälpsmyndigheten meddelar även beslut enligt

text: 14 b §

text: Lag (1993:9).

text: Allmän rättshjälp beviljas efter ansökan av den rättssökande. Ansökan skall vara skriftlig samt innehålla uppgifter i de hänseenden som föreskrivs av regeringen eller av den myndighet regeringen bestämmer.

text: Lag (1993:9).

text: Beviljas allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommande kostnader enligt

text: och

text: 10 §§

text: av allmänna medel. Av allmänna medel betalas även biträdesersättning för tiden efter det att ansökan om rättshjälp kommit in till den myndighet som har att besluta om allmän rättshjälp. Detsamma gäller biträdeskostnad som uppkommit före ansökningen hos myndighet eller, i fall som avses i

text: 16 §

text: , före beslutet om rättshjälp, om arbetet har varit av mindre omfattning eller brådskande art och ansökningen har gjorts eller beslutet om rättshjälp har fattats utan väsentligt dröjsmål eller om det annars finns synnerliga skäl för det.

text: Vad som har sagts nu om ersättning till biträde gäller även i fråga om ersättning till bodelningsförrättare.

text: I fråga om ersättning som avses i

text: 9 § andra stycket 6

text: skall rätten, i stället för att enligt

text: 18 kap. 13 § rättegångsbalken

text: ålägga den som beviljats allmän rättshjälp betalningsskyldighet, förklara att ersättningen utgör en kostnad för rättshjälpen.

text: Lag (1988:213).

text: Förordnande av biträde m. m.

text: Beviljas allmän rättshjälp enligt

text: 16 §

text: , blir den som beslutat härom biträde till den rättssökande. I annat fall får biträde förordnas på sökandes begäran, om han inte kan ta till vara sin rätt själv och inte heller är berättigad att få behövligt bistånd av någon annan.

text: I sådan angelägenhet där tingsrätt skall bestå av en lagfaren domare enligt

text: 1 kap. 3 d § rättegångsbalken

text: får biträde förordnas endast om särskilda skäl föreligger med hänsyn till sökandens personliga förhållanden eller sakens beskaffenhet. I ärende om bodelning, som inte avser klander, får biträde inte förordnas.

text: När biträde kan förordnas enligt

text: 20 kap. 2 a § föräldrabalken

text: , förordnas ej biträde enligt denna lag.

text: Lag (1989:662).

text: Till biträde förordnas advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller annan som är lämplig för uppdraget. Har sökanden själv föreslagit någon som är lämplig, skall denne förordnas, om ej hans anlitande skulle medföra avsevärt ökade kostnader eller i övrigt särskilda skäl föranleder annat. Biträde får entledigas om skäl föreligger därtill.

text: Byte av biträde får ske bara efter särskilt tillstånd. Sådant tillstånd får lämnas om djupgående motsättningar uppstått mellan biträdet och den rätts- sökande eller om eljest särskilda skäl föreligger. Om ett biträde tidigare har entledigats på begäran av den rättssökande, får nytt biträde förordnas endast om förutsättningar för biträdesbyte förelåg.

text: Ett biträde får sätta advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå i sitt ställe (

text: substitution

text: ), om det inte medför en beaktansvärd ökning av kostnaderna. I övrigt får substitution äga rum bara efter särskilt tillstånd.

text: Är den rättsliga angelägenheten anhängig vid domstol, ankommer det på domstolen att besluta om förordnande och entledigande samt om särskilt tillstånd till byte och substitution. I annat fall beslutar Rättshjälpsmyndigheten i dessa frågor.

text: Lag (1989:360).

text: Ersättning till biträde m. fl.

text: Biträde, bodelningsförrättare och medlare har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. Ersättningen för arbete skall bestämmas med utgångspunkt i den tidsåtgång som är rimlig med hänsyn till uppdragets art och omfattning och med tillämpning av den timkostnadsnorm som regeringen fastställer. Timersättningen får avvika från timkostnadsnormen, om den skicklighet och den omsorg som uppdraget har utförts med eller andra omständigheter av betydelse ger anledning till det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fastställer den taxa som skall tillämpas vid bestämmande av ersättningen i vissa fall samt meddelar föreskrifter om beräkning av ersättningen för tidsspillan.

text: Vid biträdesbyte enligt

text: 21 § andra stycket

text: gäller i fråga om det nya biträdets rätt till ersättning för arbete som har utförts före beslutet om bytet vad som sägs i

text: 19 § första stycket

text: Har biträde, bodelningsförrättare eller medlare genom vårdslöshet eller försummelse föranlett kostnad för rättshjälpen, skall detta beaktas vid ersättningens bestämmande. Om biträde missbrukat sin behörighet att bevilja allmän rättshjälp eller besluta om substitution eller det eljest föreligger särskilda skäl, får ersättningen jämkas.

text: Ersättning till biträde fastställes i mål eller ärende vid domstol av domstolen. Ersättning till biträde i annat fall och till bodelningsförrättare fastställes av Rättshjälpsmyndigheten. Ersättning till medlare fastställes av domstolen.

text: Ersättning till biträde skall fastställas i samband med att den rättsliga angelägenheten avgörs genom dom eller beslut eller avslutas på något annat sätt. Ersättningen till bodelningsförrättare eller medlare skall fastställas när uppdraget har slutförts.

text: Har ett biträde underlåtit att i tid begära ersättning vid den domstol som haft att besluta om den och har biträdet därigenom förlorat rätten att få ersättning fastställd av domstolen, får Rättshjälpsmyndigheten fastställa ersättningen under förutsättning att biträdet inte kände till att angelägenheten varit anhängig vid domstolen eller att underlåtenheten beror på något annat ursäktligt misstag. Ersättningen skall då alltid stanna på staten.

text: Lag (1995:976).

text: Biträde får ej förbehålla sig eller mottaga ersättning av sin huvudman utöver vad som följer av

text: 22 §

text: . Har det skett, är förbehållet utan verkan och skall biträdet återbetala vad han uppburit för mycket. I fråga om ersättning till bodelningsförrättare och till medlare skall vad som har sagts nu äga motsvarande tillämpning.

text: Lag (1987:806).

text: Ersättning för bevisning och annan utredning m. m.

text: I den mån ej särskilda föreskrifter gäller, utgår ersättning för bevisning i mål eller ärende i allmän domstol eller Arbetsdomstolen med skäligt belopp enligt domstolens bestämmande. Utöver vad som följer av

text: rättegångsbalken

text: utgår ersättning också för sådan sakkunnig som avses i

text: 40 kap. 19 § rättegångsbalken

text: med belopp som sammanlagt högst motsvarar en tiondel av det basbelopp som anges i

text: 6 § första stycket

text: Lag (1994:832).

text: I angelägenhet som inte handläggs vid allmän domstol eller Arbetsdomstolen beslutar Rättshjälpsmyndigheten om utredning. Utan hinder härav får biträde besluta om utredning av mindre omfattning. Samma befogenhet tillkommer bodelningsförrättare.

text: Den som medverkat vid utredning som avses i

text: första stycket

text: har rätt till ersättning enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Ingår utredningen i mål eller ärende som har anhängiggjorts i domstol fastställes ersättningen av domstolen. I annat fall bestämmes ersättningen av Rättshjälpsmyndigheten.

text: Lag (1994:832).

text: Ersättning för inställelse

text: Ersättning som avses i

text: 9 § andra stycket 4

text: utgår enligt bestämmelser som regeringen meddelar.

text: Ersättning enligt

text: första stycket

text: bestäms av den myndighet inför vilken inställelsen sker. Vid inställelse för sådan blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper som avses i lagen (

text: ) om blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap bestäms ersättningen av domstolen. Ersättning för inställelse vid läkarundersökning enligt

text: 21 kap. 11 § föräldrabalken

text: bestäms av länsrätten.

text: Lag (1983:487).

text: Betalning och fastställande av rättshjälpsavgift, avräkning med den rättssökande, biträde och bodelningsförrättare

text: Finns biträde eller bodelningsförrättare enligt denna lag, betalas grundavgiften till denne. Finns varken biträde eller bodelningsförrättare, skall grundavgiften betalas till staten. Grundavgiften får tas ut så snart rättshjälp har beviljats. Har grundavgiften höjts sedan rättshjälp beviljades, skall den avgift som föranleds av höjningen betalas till staten.

text: Tilläggsavgiften betalas till staten. Finns biträde skall dock den del av tilläggsavgiften som hänför sig till biträdeskostnader betalas till biträdet när ersättningen har fastställts. Biträdet bör ta ut förskott på tilläggsavgiften med skäligt belopp allteftersom kostnader för arbete, tidsspillan och utlägg uppkommer i ärendet. Om det belopp vartill tilläggsavgiften högst får uppgå höjs i samband med att ersättning till biträdet fastställs, skall det belopp som kan föranledas av höjningen och som hänför sig till den ersättningen eller till en tidigare fastställd biträdesersättning betalas till staten.

text: Lag (1993:9).

text: Rättshjälpsmyndigheten skall slutligt fastställa den rättssökandes grundavgift och tilläggsavgift, så snart kostnaderna för rättshjälpen är slutligt bestämda. Skulle ytterligare kostnader visa sig sedan avgiften fastställts, får dock ny avgift fastställas.

text: Lag (1993:9).

text: 29 § har upphävts genom lag (1989:360).

text: Avräkning görs av Rättshjälpsmyndigheten. Avräkning med den rättssökande sker så snart grundavgiften och tilläggsavgiften har fastställts slutligt. Avräkning med biträde eller bodelningsförrättare görs när ersättning till denne har fastställts.

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om avräkningen.

text: Lag (1993:9).

text: Ersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader

text: Bestämmelser i lag om ansvar för motparts kostnader i rättegång eller annat motsvarande förfarande gäller även i fråga om motpartens rättshjälpskostnader. Ersättning för ränta skall dock inte betalas.

text: Den som är ersättningsskyldig för rättshjälpskostnader skall till den rättssökande betala ett belopp som motsvarar dennes grundavgift och tilläggsavgift. Återstoden skall betalas till staten. Om den ersättningsskyldige har ålagts att ersätta endast en del av rättshjälpskostnaderna, skall han betala ersättningen till den rättssökande och till staten med motsvarande fördelning.

text: Om rättshjälp har beviljats i ett ärende angående verkställighet enligt

text: utsökningsbalken

text: , skall sådan särskild avgift enligt förordningen (

text: ) om utsökningsavgifter som har tagits ut av motparten fördelas enligt bestämmelserna i

text: andra stycket

text: Lag (1993:9).

text: Har i mål eller ärende vid domstol en kostnad som är gemensam för flera medparter ersatts som rättshjälpskostnad, skall var och en av de medparter som inte har rättshjälp åläggas att till staten betala den del av kostnaden som kan anses belöpa på honom. Fördelningen skall göras efter huvudtalet, om omständigheterna inte föranleder något annat.

text: Vid tillämpning av

text: första stycket

text: skall avdrag göras för den del av kostnaden som en motpart eller någon annan har ålagts att betala med stöd av

text: 31 §

text: Lag (1988:213).

text: Om rätten dömer till äktenskapsskillnad efter gemensam ansökan av makar och endast den ena maken har rättshjälp, är den andra maken skyldig att betala hälften av rättshjälpskostnaderna till staten. Han är dock inte skyldig att betala mer än vad som motsvarar den grundavgift som skulle ha gällt för honom om han haft allmän rättshjälp.

text: Ersättningsskyldighet enligt

text: första stycket

text: föreligger inte om beloppet understiger en viss av regeringen fastställd gräns, om den make som inte har rättshjälp haft kostnader för eget ombud som överstiger avgiften för en timmes rådgivning enligt denna lag eller om det annars är oskäligt med hänsyn till omständigheterna.

text: Om en bodelningsförrättare har förordnats i ett ärende där endast den ena maken eller sambon har rättshjälp, är den andra maken eller sambon skyldig att enligt de grunder som anges i första och

text: andra styckena

text: betala kostnaderna för bodelningsförättaren och för utredning som denne har beslutat om.

text: Lag (1993:9).

text: Om den rättssökande genom vårdslöshet eller försummelse har orsakat ökade kostnader för rättshjälpen, skall han ersätta staten dessa kostnader oavsett hur ansvaret för rättshjälpskostnaderna i övrigt skall fördelas. Motsvarande gäller den rättssökandes ställföreträdare.

text: Lag (1989:360).

text: Om summan av grundavgiften, tilläggsavgiften och den ersättning som medpart eller annan har ålagts att betala med stöd av 31 a eller

text: 31 b §

text: överstiger rättshjälpskostnaderna, skall den rättssökande få tillbaka den överskjutande delen av staten.

text: Om ersättning enligt

text: 22 §

text: till biträde eller bodelningsförrättare har fast- ställts till ett lägre belopp än summan av grundavgiften och tilläggsavgiften, svarar denne mot staten, inom ramen för mellanskillnaden, för de rättshjälpskostnader som överstiger ersättningen.

text: Lag (1993:9).

text: Förfarandet då ersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader fastställs

text: I samband med att handläggningen avslutas i ett mål eller ärende i vilket part har allmän rättshjälp skall beslut meddelas om vilket belopp som skall betalas enligt

text: 31 § första stycket

text: och 31 a--c §§. Om beslutet meddelas av annan än domstol eller Rättshjälpsmyndigheten, skall betalningsskyldigheten bestämmas till att avse kostnaderna i deras helhet eller viss kvotdel utan att ett bestämt belopp anges.

text: När en borgenär har beviljats allmän rättshjälp i en angelägenhet som rör försättande i konkurs, skall beslut om ersättningsskyldighet meddelas senast i samband med att utdelningen fastställs.

text: Lag (1989:360).

text: Beslut enligt

text: 28 §

text: 31 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: samt

text: 32 §

text: får fattas av Rättshjälpsmyndigheten genom automatisk databehandling av uppgifter i ett av myndigheten fört register över rättshjälpskostnader.

text: Lag (1989:360).

text: Beslut om ersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader enligt

text: 31 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: och

text: 31 b § tredje stycket

text: får verkställas enligt bestämmelserna i

text: utsökningsbalken

text: Lag (1989:360).

text: Upphörande av allmän rättshjälp

text: rättshjälpsavgift inte betalas enligt

text: 27 §

text: den rättssökande lämnat oriktig uppgift och rättshjälp ej skulle ha beviljats om riktig uppgift lämnats,

text: den rättssökande uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnat oriktig uppgift, som varit ägnad att leda till befrielse från eller till för låg rättshjälpsavgift,

text: den rättssökande ej längre kan anses ha befogat intresse av att få sin sak behandlad, eller

text: de ekonomiska förhållandena ändrats i sådan mån att den rättssökande ej längre är berättigad till allmän rättshjälp.

text: Allmän rättshjälp skall upphöra om

text: Om allmän rättshjälp har beviljats trots att det föreligger ett sådant fall som avses i

text: 8 § 8

text: , får det beslutas att rättshjälpen skall upphöra.

text: Första stycket 2 gäller ej, om oriktigheten endast bestått i att den rätts- sökande underlåtit att lämna en uppgift som han varken visste eller hade skälig anledning att anta var av betydelse för bedömningen av hans ansökan. Första stycket 3 och 4 och

text: andra stycket

text: gäller ej, om det är uppenbart obilligt att rättshjälpen upphör.

text: Om det beslutas att allmän rättshjälp skall upphöra enligt

text: första stycket

text: , skall den som haft rättshjälp själv bära kostnaderna för denna. Det får dock beslutas att kostnaderna helt eller delvis skall betalas av staten, om det föreligger särskilda skäl.

text: andra stycket

text: , skall kostnaderna för rättshjälpen betalas av staten. Det får dock beslutas att kostnaderna helt eller delvis skall bäras av den som haft rättshjälp, om det föreligger särskilda skäl.

text: Beslut i fråga om upphörande av allmän rättshjälp meddelas, om den rättsliga angelägenheten är anhängig vid domstol, av domstolen och i annat fall av Rättshjälpsmyndigheten. Sådant beslut får också meddelas i samband med prövning av besvär enligt

text: 49 §

text: Lag (1993:9).

text: Rättshjälp åt misstänkt i brottmål

text: Om offentlig försvarare finns särskilda bestämmelser.

text: Annan rättshjälp åt misstänkt i brottmål än som avses i

text: 35 §

text: beviljas tilltalad, om hans beräknade årsinkomst ej överstiger ett belopp som motsvarar tre gånger det basbelopp som anges i

text: 6 § första stycket

text: Vid prövning enligt

text: första stycket

text: äger

text: 6 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: motsvarande tillämpning.

text: Är det uppenbart att sökanden själv kan svara för de kostnader som ersätts genom rättshjälpen, får dock rättshjälp ej beviljas.

text: Lag (1988:213).

text: Vid rättshjälp enligt

text: 36 §

text: äger

text: 9 § andra stycket 2

text: , 4 och 5,

text: 9 a §

text: 19 § första stycket

text: samt

text: och

text: 26 §§

text: motsvarande tillämpning.

text: Lag (1979:240).

text: Bestämmelserna i

text: rättegångsbalken

text: om skyldighet för tilltalad eller annan att till staten återbetala kostnad som enligt rättens beslut utgått av allmänna medel äger motsvarande tillämpning i fråga om kostnad för rättshjälp enligt

text: 36 §

text: I fall som avses i

text: 19 § andra stycket lagen (1946:804)

text: om införande av nya

text: rättegångsbalken

text: 18 § lagen (1957:668)

text: om utlämning för brott,

text: 14 § lagen (1959:254)

text: om utlämning för brott till Danmark, Finland, Island och Norge,

text: och

text: 13 §§

text: lagen (

text: ) om åtgärder vid samhällsfarlig asocialitet,

text: 39 § lagen (1972:260)

text: om internationellt samarbete rörande verkställighet av brott- målsdom samt

text: 29 § lagen (1978:801)

text: om internationellt samarbete rörande kriminalvård i frihet gäller vad där är föreskrivet.

text: Lag (1983:153).

text: Rättshjälp enligt

text: 36 §

text: beviljas efter ansökan av den tilltalade. Beslut meddelas av den domstol där målet är anhängigt.

text: Har rätten skilt saken från sig får den, till dess talan fullföljts av den tilltalade eller tiden för sådan talan utgått, bevilja honom rättshjälp i högre rätt.

text: Föreligger omständighet som anges i

text: 34 § första stycket 2

text: beträffande den tilltalade, skall domstolen besluta att rättshjälpen skall upphöra. Dömes den tilltalade för brottet, skall han utan hinder av vad som föreskrives i

text: 38 § första stycket

text: åläggas att betala hela kostnaden för rättshjälpen. Föreligger särskilda skäl, får dock beslutas att kostnaderna eller del därav skall betalas av staten.

text: Ändras den tilltalades ekonomiska förhållanden i sådan mån att han ej längre är berättigad till rättshjälp, skall domstolen besluta att rättshjälpen skall upphöra.

text: Lag (1983:153).

text: Ansökan om rättshjälp enligt

text: 36 §

text: skall vara skriftlig samt innehålla uppgifter i de hänseenden som föreskrivs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Om särskilda skäl föreligger, får ansökan göras muntligen.

text: Lag (1993:9).

text: Rättshjälp genom offentligt biträde

text: hos allmän förvaltningsdomstol angående medgivande till fortsatt tvångsvård enligt 7, 9, 12 eller

text: 14 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och vid överklagande enligt 32 eller

text: 33 § samma lag

text: av beslut om intagning för tvångsvård eller om avslag på en begäran att tvångsvården skall upphöra, angående medgivande till fortsatt vård enligt

text: 13 § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård, angående upphörande av sådan vård enligt

text: 16 § samma lag

text: , vid överklagande av beslut om rättspsykiatrisk vård enligt

text: 18 § första stycket 1

text: eller 2 samma lag eller angående tillstånd eller återkallelse av tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område för den som genomgår rättspsykiatrisk vård med beslut enligt

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: om särskild utskrivningsprövning,

text: hos allmän förvaltningsdomstol angående inskrivning i eller utskrivning från vårdhem eller specialsjukhus enligt

text: 35 § lagen (1967:940)

text: angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda,

text: angående beredande av vård enligt 2 eller

text: 3 §

text: , omedelbart omhändertagande enligt

text: 6 §

text: , upphörande av vård enligt

text: 21 §

text: , flyttningsförbud enligt

text: 24 §

text: eller upphörande av flyttningsförbud enligt

text: 26 § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga eller hos allmän förvaltningsdomstol vid överklagande enligt

text: 41 § första stycket 1 samma lag

text: hos allmän förvaltningsdomstol angående beredande av vård enligt lagen (

text: ) om vård av missbrukare i vissa fall eller angående omedelbart omhändertagande enligt

text: 13 § samma lag

text: angående avvisning enligt

text: utlänningslagen (1989:529)

text: , dock inte hos polismyndighet, såvida inte utlänningen enligt

text: 6 kap.

text: eller

text: 3 §

text: utlänningslagen

text: hållits i förvar längre än tre dagar; offentligt biträde skall dock alltid förordnas för barn under 18 år som hålls i förvar enligt

text: 6 kap. 3 § utlänningslagen

text: , om barnet saknar vårdnadshavare här i landet,

text: angående utvisning enligt

text: 4 kap. 3 § utlänningslagen

text: angående utvisning och anmälningsplikt enligt lagen (

text: ) om särskild utlänningskontroll,

text: angående uppehållstillstånd enligt

text: 2 kap. 5 b § utlänningslagen

text: , om Utlänningsnämnden meddelat beslut om inhibition i ärendet om avvisning eller utvisning,

text: angående verkställighet enligt

text: utlänningslagen

text: , om utlänningen hålls i förvar enligt

text: 6 kap.

text: 2 eller 3

text: utlänningslagen

text: sedan mer än tre dagar; offentligt biträde skall dock alltid förordnas för barn under 18 år som hålls i förvar enligt

text: 6 kap. 3 § utlänningslagen

text: hos regeringen angående beslut enligt

text: 11 §

text: lagen om särskild utlänningskontroll,

text: angående hemsändande av utlänning med stöd av

text: 12 kap. 3 § utlänningslagen

text: angående förverkande av villkorligt medgiven frihet enligt

text: 26 kap.

text: brottsbalken

text: angående verkställighet utomlands av frihetsberövande påföljd enligt lagen (

text: ) om samarbete med Danmark, Finland, Island och Norge angående verkställighet av straff m.m. eller lagen (

text: ) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom,

text: angående utlämning enligt lagen (

text: ) om utlämning till Danmark, Finland, Island eller Norge för verkställighet av beslut om vård eller behandling,

text: angående kastrering enligt lagen (

text: ) om kastrering, om giltigt samtycke till åtgärden ej lämnats,

text: hos allmän förvaltningsdomstol angående tillfälligt omhändertagande enligt

text: 37 §

text: , tvångsisolering enligt 38, 39 eller

text: 41 §

text: eller upphörande av tvångsisolering enligt

text: 42 § smittskyddslagen (1988:1472)

text: Lag (1996:1385).

text: Rättshjälp genom offentligt biträde beviljas i mål eller ärende

text: Rättshjälp genom offentligt biträde skall beviljas den som åtgärden avser och i mål eller ärende som avses i

text: 41 § 3

text: även vårdnadshavare, om det ej måste antagas att behov av biträde saknas.

text: Lag (1981:23).

text: Rättshjälp genom offentligt biträde beviljas efter ansökan eller då annars anledning föreligger. Ansökan får göras av den som kan beviljas rättshjälp och i mål eller ärende som anges i

text: 41 § 1

text: även av annan som får föra talan i målet eller ärendet.

text: Rättshjälp beviljas och biträde förordnas av den myndighet som handlägger målet eller ärendet. Dock ankommer prövningen i ärende hos socialnämnd eller social distriktsnämnd enligt

text: 41 § 3

text: på länsrätten, i ärende som avses i

text: 41 § 15

text: på Rättshjälpsmyndigheten, i ärende hos polismyndighet enligt

text: 41 § 5

text: på Rättshjälpsmyndigheten, om ansökan om rättshjälp skall avslås, i ärende hos polismyndighet enligt

text: 41 § 14

text: på länsrätten samt i ärende hos regeringen på departementstjänsteman som regeringen bestämmer.

text: Har myndigheten skilt målet eller ärendet från sig, äger under tiden till dess talan fullföljts eller tiden för fullföljd utgått

text: andra stycket

text: motsvarande tillämpning.

text: Rättshjälp utgår även när talan fullföljs eller meddelat beslut underställs annan myndighets prövning eller saken överlämnas till annan myndighets avgörande.

text: Ansökan om rättshjälp genom offentligt biträde ges in till den myndighet som handlägger målet eller ärendet. Gäller ansökan ärende som avses i

text: 41 § 15

text: , ges dock ansökan in till Rättshjälpsmyndigheten.

text: Myndighet som inte själv får bevilja rättshjälpen skall till behörig myndighet med eget yttrande överlämna ingiven ansökan med därvid fogade handlingar eller anmäla behovet av offentligt biträde.

text: Lag (1994:141).

text: Har den som beviljats rättshjälp enligt

text: 41 §

text: till offentligt biträde själv föreslagit någon som är lämplig, skall denne förordnas, om ej hans anlitande skulle medföra avsevärt ökade kostnader eller i övrigt särskilda skäl föranleder annat. Har både den unge och vårdnadshavaren beviljats rättshjälp i mål eller ärende som avses i

text: 41 § 3

text: , förordnas gemensamt biträde, om det ej finns motstridiga intressen mellan dem.

text: I fråga om offentligt biträde äger bestämmelserna i

text: 19 § första stycket

text: 21 § första stycket

text: sista meningen, andra och

text: tredje styckena

text: 22 §

text: första--tredje, femte och

text: sjätte styckena

text: samt

text: § motsvarande tillämpning.

text: I fråga om beslut som meddelas med stöd av

text: andra stycket

text: äger

text: 43 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: motsvarande tillämpning.

text: Ersättning till offentligt biträde utgår av allmänna medel.

text: Lag (1988:213).

text: I mål eller ärende som avses i

text: 41 §

text: får offentligt biträde föranstalta om sådan utredning som är skäligen påkallad för tillvaratagande av dens rätt som beviljats rättshjälpen och som ej kan erhållas genom myndighet som handlägger målet eller ärendet.

text: Har offentligt biträde ej utsetts, får Rättshjälpsmyndigheten på ansökan av den som beviljats rättshjälpen besluta om utredning.

text: Den som efter beslut av offentligt biträde eller Rättshjälpsmyndighet medverkat vid utredning har rätt till ersättning av allmänna medel enligt bestämmelser som regeringen meddelar. I fråga om fastställande av ersättning äger

text: 43 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: motsvarande tillämpning.

text: Lag (1989:360).

text: Rådgivning

text: Med

text: rådgivning

text: förstås i denna lag rådgivning och därmed jämförlig åtgärd i rättslig angelägenhet under högst en timme. Som rådgivning skall dock ej anses åtgärd för upprättande av självdeklaration eller åtgärd i angelägenhet som omfattas av förordnande som meddelats med stöd av

text: 8 § tredje stycket

text: Lag (1990:1133).

text: Rådgivning sker mot en avgift som för varje påbörjad tidsperiod om femton minuter motsvarar en fjärdedel av det grundbelopp som avses i

text: 11 § andra stycket

text: . Avgiften får sättas ned så att den inte överstiger den grundavgift som skulle ha bestämts om allmän rättshjälp hade beviljats. För vad som har satts ned utgår ersättning av allmänna medel till den som har meddelat rådgivningen.

text: Den som har meddelat rådgivningen har rätt till skälig ersättning av allmänna medel för de kostnader för tolk och för översättning som uppdraget har krävt. Ersättningen fastställs av Rättshjälpsmyndighet.

text: Beviljas allmän rättshjälp efter rådgivning, skall kostnaden för rådgivningen anses som en kostnad för den allmänna rättshjälpen. Erläggande av rådgivningsavgift skall anses som betalning på grundavgift.

text: Lag (1993:9).

text: Rådgivning meddelas av advokat eller av biträdande jurist på advokatbyrå.

text: Beslut om rådgivningsavgift jämlikt

text: 47 § första stycket

text: ankommer på den som meddelat rådgivningen.

text: Lag (1979:240).

text: Särskilda bestämmelser

text: I fråga om talan mot domstols beslut enligt denna lag tillämpas, utom i fall som avses i

text: andra stycket

text: , vad som i allmänhet gäller om talan mot beslut av domstolen.

text: Hovrättens beslut i en överklagad fråga angående ersättning till biträde får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finns särskilda skäl för en prövning om tillstånd skall ges enligt

text: 54 kap. 10 § första stycket 1 rättegångsbalken

text: Beslut enligt denna lag av Rättshjälpsmyndigheten eller annan förvaltnings- myndighet som ej omfattas av

text: första stycket

text: överklagas hos Rättshjälps- nämnden.

text: Beslut av advokat eller biträdande jurist på allmän advokatbyrå får inte överklagas.

text: Rättshjälpsnämndens beslut enligt denna lag får inte överklagas.

text: Lag (1991:1131).

text: Ett beslut om rättshjälp får överklagas, förutom av den som är enskild part, av myndighet som regeringen bestämmer. Räknas tiden för överklagande från den dag då en part fått del av beslutet, får myndigheten likväl inte överklaga beslutet senare än två månader från dagen för beslutet. Myndigheten får överklaga ett beslut även till förmån för en enskild part.

text: Undanröjs annat beslut om rättshjälp än sådant som avser offentligt biträde, skall den som haft rättshjälpen själv bära kostnaderna för denna. Föreligger särskilda skäl, får dock förordnas att kostnaderna eller del därav skall betalas av staten.

text: Lag (1993:9).

text: Myndighet som regeringen bestämmer får påkalla beslut om att allmän rättshjälp skall upphöra enligt

text: 34 §

text: Lag (1993:9).

text: Ett biträde som överklagat ett beslut om ersättning får i den högre instansen åberopa nya omständigheter till stöd för sitt anspråk endast om det finns särskilda skäl för det.

text: Lag (1988:213).

text: Bestämmelserna i denna lag om angelägenhet, som skall prövas av förvaltningsmyndighet, gäller även sådant ärende vid domstol, som avser domstolens förvaltande verksamhet.

text: Lag (1979:240).

text: Den som, i firma eller annars, i yrkesmässig verksamhet som ej utövas vid advokatbyrå uppsåtligen använder benämningen rättshjälp på sätt som är ägnat att leda till att verksamheten förväxlas med den rättshjälpsverksamhet som enligt denna lag utövas vid advokatbyrå dömes till böter. Detsamma gäller den som uppsåtligen, i firma eller annars, i yrkesmässig verksamhet obehörigen använder benämningen allmän advokatbyrå eller benämning som är ägnad att leda till förväxling därmed.

text: Lag (1973:118).


rpubl:andrar: ändr. bil. 2

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den dag då förordningen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.

type: punkt

text: Förordningen tillämpas

ordinal: a

text: beträffande punkt 5 i protokollet till avtalet från och med den 1 januari 1983,

ordinal: b

text: beträffande inkomstskatter, på skatt som utgår på inkomst för kalenderår som börjas den 1 januari 1985 eller senare eller räkenskapsår som börjar den 24 september 1984 eller senare,

ordinal: c

text: beträffande svensk förmögenhetsskatt som utgår på förmögenhetstillgångar som innehas den 31 december 1984 eller senare.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. bil. 1, bil. 2 anvisn. till art. 1, 14, 24, 13 p, anvisn. till art. 13

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1972:433 i lydelse enligt SFS 1984:798

dcterms:title: Kungörelse (1972:433) om tillämpning av avtal mellan Sverige och Frankrike för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande direkta skatter

rdfs:label: Finansdepartementet S4

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Kungl. Maj:t har, med stöd av

text: 72 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: 20 § 3 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och

text: 20 § 3 mom. lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt, funnit gott förordna, dels att för Sveriges del skall lända till efterrättelse ett den 24 december 1936 mellan Sverige och Frankrike ingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande direkta skatter, vilket avtal genom tilläggsavtal den 8 april 1949, den 28 oktober 1950, den 29 mars 1956, den 9 mars 1971 och den 10 mars 1971 samt skriftväxling den 26 oktober och den 5 november 1954 mellan samma stater erhållit den ändrade lydelse som framgår av bilaga 1 till denna kungörelse och vilket avtal i enlighet med bestämmelserna i art.

text: 24 § 2

text: utsträckts att från och med den 1 mars 1958 gälla beträffande vissa utomeuropeiska områden, dels att vid tillämpningen av avtalet skall iakttagas de anvisningar som är fogade till kungörelsen som bilaga 2. (Jämför 1974:770 ö.b. och 1974:859 ö.b.).

type: stycke

text: Bilaga 1

type: rubrik

text: TILLÄGGSAVTAL till avtalet den 24 december 1936 mellan Sverige och Frankrike för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående omsesidig handräckning beträffande direkta skatter, till protokollet till detta avtal och till slutprotokollet den 24 december 1936

text: Konungariket Sveriges regering och Franska Republikens regering, som önskar ändra avtalet den 24 december 1936 mellan Sverige och Frankrike för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande direkta skatter, protokollet till detta avtal och slutprotokollet den 24 december 1936, har kommit överens om följande bestämmelser:

text: ARTIKEL 1

text: Artikel 1 § 3 punkt 1, i den lydelse bestämmelsen erhållit genom tilläggsavtalet den 10 mars 1971, kompletteras med följande punkt c):

text: "c) skatten på stora förmögenheter."

text: ARTIKEL 2

text: Artikel 12 i avtalet utgår och ersätts av följande bestämmelser:

text: "§ 1. Förmögenhet bestående av sådan fast egendom som avses i artikel 2, vilken person med hemvist i en avtalsslutande stat innehar och vilken är belägen i den andra avtalsslutande staten, får beskattas i denna andra stat.

beteckning: 2 §

text: Förmögenhet bestående av aktier eller andelar i bolag eller juridisk person, vars tillgångar huvudsakligen utgörs av fast egendom eller rättighet som avser sådan egendom, får beskattas i den avtalsslutande stat där den fasta egendomen är belägen.

text: Vid tillämpningen av denna bestämmelse medräknas inte fast egendom som används av bolaget eller den juridiska personen i dess egen industri-, handels- eller jordbruksverksamhet eller i icke kommersiell verksamhet.

type: paragraf

beteckning: 3 §

text: Förmögenhet bestående av lösöre får beskattas i den avtalsslutande stat där den bostad befinner sig i vilken lösöret används.

beteckning: 4 §

text: Förmögenhet bestående av lös egendom, som utgör del av rörelsetillgångarna i fast driftställe, vilket ett företag i en avtalsslutande stat har i den andra avtalsslutande staten, eller av lös egendom, hänförlig till fast centrum för att utöva fritt yrke som person med hemvist i en avtalsslutande stat har i den andra avtalsslutande staten, får beskattas i denna andra stat.

beteckning: 5 §

text: Förmögenhet bestående av aktier eller andelar, som utgör del av en väsentlig andel av kapitalet i ett bolag som har hemvist i en avtalsslutande stat, får beskattas i denna stat. En person anses inneha en väsentlig andel om personen i fråga ensam eller tillsammans med släktingar, direkt eller indirekt, disponerar över aktier eller andelar vilka sammanlagt ger rätt till 25 procent eller mer av bolagets vinst.

beteckning: 6 §

text: Förmögenhet bestående av fartyg eller luftfartyg som används i internationell trafik samt av lös egendom som är hänförlig till användningen av sådana fartyg eller luftfartyg beskattas endast i den avtalsslutande stat där företaget har sin verkliga ledning.

beteckning: 7 §

text: Alla andra slag av förmögenhet, som person med hemvist i en avtalsslutande stat innehar, beskattas endast i denna stat."

text: ARTIKEL 3

text: § 1 utgår och ersätts av följande bestämmelser:

text: Artikel 13 i avtalet ändras enligt följande:

text: Följande nya paragraf införs efter § 2:

text: "§ 1. Då en person med hemvist i en avtalsslutande stat uppbär inkomst, som enligt bestämmelserna i detta avtal får beskattas i den andra avtalsslutande staten, skall den förstnämnda staten, om inte bestämmelserna i artikel 9 § 4 eller i § 2 nedan föranleder annat, undanta inkomsten från beskattning men får vid bestämmandet av skatten på denna persons återstående inkomst tillämpa den skattesats som skulle ha gällt om inkomsten inte hade undantagits från beskattning."

text: "§ 3. Då en person med hemvist i en avtalsslutande stat innehar förmögenhet, som enligt bestämmelserna i artikel 12 §§ 1--6 får beskattas i den andra avtalsslutande staten, skall den förstnämnda staten från sin skatt på denna förmögenhet avräkna ett belopp motsvarande den skatt som erlagts i den andra avtalsslutande staten. Avräkningsbeloppet skall dock inte överstiga den del av skatten, beräknad utan sådan avräkning, som belöper på den förmögenhet som innehas i den andra avtalsslutande staten."

text: ARTIKEL 4

text: Artikel 14 i avtalet och punkt 12 i protokollet till avtalet utgår och ersätts av följande bestämmelser:

text: "§ 1. Detta avtal tillämpas på personer som har hemvist i en avtalsslutande stat eller i båda avtalsslutande staterna.

text: § 2. Vid tillämpningen av detta avtal åsyftar uttrycket "person med hemvist i en avtalsslutande stat" person som enligt lagstiftningen i denna stat är skattskyldig där på grund av hemvist, bosättning, plats för företagsledning eller annan liknande omständighet. Uttrycket inbegriper emellertid inte person som är skattskyldig i denna stat endast för inkomst från källa i denna stat eller för förmögenhet belägen där.

text: Han anses ha hemvist i den stat där han har en bostad som stadigvarande står till hans förfogande; om han har en sådan bostad i båda staterna, anses han ha hemvist i den stat med vilken hans personliga och ekonomiska förbindelser är starkast (centrum för levnadsintressena);

text: om det inte kan avgöras i vilken stat han har centrum för sina levnadsintressen eller om han inte i någondera staten har en bostad som stadigvarande står till hans förfogade, anses han ha hemvist i den stat där han statigvarande vistas;

text: om han stadigvarande vistas i båda staterna eller om han inte vistas stadigvarande i någon av dem, anses han ha hemvist i den stat där han är medborgare;

ordinal: d

text: om han är medborgare i båda staterna eller om han inte är medborgare i någon av dem, avgör de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna frågan genom ömsesidig överenskommelse.

text: § 3. Då på grund av bestämmelserna i punkt 2 fysisk person har hemvist i båda avtalsslutande staterna, bestäms hans hemvist på följande sätt:

text: § 4. Då på grund av bestämmelserna i punkt 2 annan person än fysisk person har hemvist i båda avtalsslutande staterna, anses personen i fråga ha hemvist i den stat där den har sin verkliga ledning."

text: ARTIKEL 5

text: Punkt 1 i protokollet till avtalet kompletteras med ett stycke 3:o, som utformas på följande sätt;

text: i Frankrike, ministern som handlägger budgetfrågor eller dennes befullmäktigade ombud;

text: i Sverige, finansministern eller dennes befullmäktigade ombud."

text: "3:o. att med uttrycket "behörig myndighet" eller "högsta finansmyndighet" förstås:

text: ARTIKEL 6

text: Första stycket utformas som följer:

text: Punkt 5 i protokollet till avtalet ändras enligt följande:

text: Ett tredje stycke tillfogas, vilket utformas som följer:

text: "Ehuru detta avtal endast tillämpas på direkta skatter på inkomst eller på förmögenhet skall sjöfarts- eller luftfartsföretag, som har sin verkliga ledning i Sverige och vilkas fartyg eller luftfartyg tar ombord eller avlämnar passagerare eller gods på franskt område, inte vara underkastade skatten på affärsverksamhet."

text: "Vid tillämpningen av bestämmelserna i avtalet anses Scandinavian Airlines System (SAS) ha sin verkliga ledning i Sverige, i den mån de inkomster eller tillgångar på vilka avtalet tillämpas är skattepliktiga i Sverige."

text: Vardera avtalsslutande staten skall meddela den andra när de åtgärder vidtagits som krävs för att detta tilläggsavtal skall träda i kraft. Tilläggsavtalet träder i kraft den dag då det sista av dessa meddelanden emottas.

text: Tilläggsavtalets bestämmelser tillämpas:

text: Om inte annat föreskrivs i punkt c) nedan, i fråga om inkomstskatter, på skatt som utgår på inkomst för kalenderår eller räkenskapsår som börjar dagen för ikraftträdandet av tilläggsavtalet eller senare;

text: i fråga om förmögenhetsskatt:

text: i fråga om artikel 6, från och med den 1 januari 1983.

text: ARTIKEL 7 på svensk förmögenhetsskatt som utgår på förmögenhetstillgångar som innehas den 31 december 1983 eller senare; på fransk skatt på stora förmögenheter som utgår på förmögenhetstillgångar som innehas den 1 januari 1983 eller senare;

text: ARTIKEL 8

text: Detta tilläggsavtal skall förbli i kraft under samma tid som avtalet den 24 december 1936 mellan Sverige och Frankrike för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående handräckning beträffande direkta skatter, det till avtalet fogade protokollet och slutprotokollet den 24 december 1936.

text: Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat detta tilläggsavtal och försett detsamma med sina sigill.

text: Som skedde i Stockholm den 19 september 1983 i två exemplar på franska språket.

text: Förordning (1984:798).

type: bilaga

text: Bilaga 2

text: till art. 1, 14 och 24 samt punkt 13 i protokollet

text: Avtalet gäller endast de skatter som anges i art. 1. Angående viss annan beskattning se dock punkt 5 i protokollet samt SFS 1956:85.

text: I territoriellt hänseende tillämpas avtalet enligt art.

text: 24 § 1

text: beträffande det egentliga Frankrike och de utomeuropeiska departementen (Guadeloupe, Guyana, Martinique och Réunion). Avtalet är vidare -- efter förfarande enligt art.

text: 24 § 2

text: -- tillämpligt beträffande övriga utomeuropeiska områden för vars förbindelser med främmande makt Frankrike svarar och vilka uttager skatter, som är likartade med dem som anges i art. 1. I fortsättningen används uttrycket "Frankrike" för att beteckna avtalets tillämplighetsområde på fransk sida.

text: Avtalets bestämmelser är i allmänmhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer, som har hemvist i Sverige eller i Frankrike. Huruvida en fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i denna stat. I art. 14 punkterna 3 och 4 regleras fall av s.k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt franska beskattningsregler anses bosatt i Frankrike. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: Person, som avses i

text: 69 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: 17 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och

text: 17 § lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt, skall vid avtalets tillämpning anses ha hemvist i Sverige, såvitt fråga är om svensk beskickning eller lönat svenskt konsulat i Franskrike.

text: Person, som avses i

text: 70 § 1 mom. kommunalskattelagen

text: 18 § 1 mom.

text: lagen om statlig inkomstskatt och

text: 18 §

text: lagen om statlig förmögenhetsskatt, skall vid avtalets tillämpning anses ha hemvist i Frankrike, såvitt fråga är om fransk beskickning eller lönat franskt konsulat i Sverige.

text: Oskiftat dödsbo åtnjuter befrielse från svensk skatt på inkomst eller förmögenhet som belöper på dödsbodelägare med hemvist i Frankrike i den utsträckning skattenedsättning enligt avtalet skulle ägt rum för sådan dödsbodelägare, om denne själv uppburit inkomsten eller innehaft förmögenheten.

text: Om skyldighet att erlägga kupongskatt på aktieutdelning åligger oskiftat dödsbo, skall således på grund av bestämmelserna i art. 9 kupongskatt inte tas ut i den mån utdelningen belöper på dödsbodelägare med hemvist i Frankrike.

text: Inkomst från Sverige beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige. Om inkomsten eller förmögenheten beskattas även i Frankrike, medges lättnad vid den franska beskattningen enligt art. 13.

text: Inkomst från Frankrike, som enligt avtalets bestämmelser får beskattas där och som uppbärs av en fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, skall enligt art.

text: 13 § 1

text: inte medtas vid taxering i Sverige med undantag för inkomst som anges i anvisningspunkten 3 nedan. Om den skattskyldige taxeras till statlig inkomstskatt för annan inkomst, kan skatteprogressionen komma att påverkas. Till förebyggande härav iakttas följande.

text: till art. 13

text: Först uträknas den statliga inkomstskatt som skulle ha påförts, om den skattskyldiges hela inkomst beskattats endast i Sverige utan hänsyn till avtalets bestämmelser. Därefter fastställs hur stor procent den sålunda uträknade skatten utgör av hela den inkomst på vilken skatten beräknats. Med den sålunda erhållna procentsatsen uttages skatt på den inkomst som skall beskattas i Sverige.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige har en beräknad beskattningsbar inkomst av 110 000 kronor. Av inkomsten utgör 10 000 kronor inkomst av fast egendom i Frankrike, som enligt art. 2 skall beskattas endast i Frankrike. Om den statliga inkomstskatten på 110 000 kronor motsvarar 12%, skall denna procentsats tillämpas på de 100 000 kronor som skall beskattas i Sverige.

text: Då inkomst från Frankrike, som avses i art. 6 A, samt utdelning och skattetillgodohavande enligt art.

text: 9 § 3

text: uppbärs av person med hemvist i Sverige, medtas inkomsten vid taxering i Sverige. Likaså tas förmögenhetstillgång, som är belägen i Frankrike, med vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten resp. förmögenheten sätts ned genom avräkning enligt art.

text: 9 § 4

text: , art.

text: 13 § 2

text: resp. art.

text: 13 § 3.

text: I fråga om utdelning och skattetillgodohavande, se anvisningspunkten

text: 3 tredje stycket

text: till art. 8 och 9. Beträffande inkomst som avses i art. 6 A beräknas svensk skatt på inkomsten utan avdrag för fransk skatt som omfattas av avtalet. Avdrag medges i vanlig ordning för omkostnader som hänför sig till inkomsten. Från den sålunda beräknade svenska skatten avräknas enligt art.

text: 13 § 2

text: fransk skatt som enligt art. 6 A påförts inkomsten.

text: I fall som nu nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna grunden för uträkningen av den statliga inkomstskatten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning görs i skattelängden.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår för vilket inkomsten eller förmögenheten upptas till beskattning förete utredning om den franska skatt som påförts inkomsten resp. förmögenheten.

text: Avräkning av fransk inkomstskatt enligt art.

text: 9 § 4

text: och art.

text: 13 § 2

text: får ske med belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Angående beräkning av svensk skatt på utdelning och skattetillgodohavande, se anvisningspunkten 3 till art. 8 och 9. På inkomsten från Frankrike anses belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som inkomsten -- efter avdrag för kostnader -- utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor som skall taxeras i samma kommun som inkomsten från Frankrike.

text: Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten. Förslår ej denna, avräknas återstoden från kommunal inkomstskatt som belöper på inkomsten.

text: Taxeringsnämnd skall i deklarationen anteckna motvärdet i svenska kronor av den franska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske med detta skattebelopp, dock högst med beloppet av de svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att anteckning om avräkning görs i skattelängden.

text: Exempel: En fysisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från ett franskt bolag med 6 000 kronor. Utdelningsmottagaren erhåller även skattetillgodohavande av franska staten med 3 000 kronor. På summan av utdelningen och skattetillgodohavandet har uttagits fransk källskatt med 1 350 kronor. Avdragsgilla kostnader och extra avdrag uppgår till sammanlagt 2 000 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av i Sverige lokaliserade förvärvskällor med ett belopp av 90 000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 3 000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (7 000+90 000-3 000=)94 000 kronor. I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet 7 000 med Frankrike skall ske med 1 350 kronor, dock högst med 97 000 av hela den statliga och kommunala inkomstskatten.

text: Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten."

text: Har den skattskyldige flera inkomster från utlandet kan vid avräkningsförfarandet även bestämmelserna i

text: 25 § första stycket lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt bli tillämpliga.

text: Förordning (1984:798).


rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: ändr. 9 §; ny 8 a §

rpubl:andrar: ändr. 7, 8 a, 9 §§

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om fordon som innehas med nyttjanderätt enligt upplåtelse som har skett före ikraftträdandet. Regeringen får meddela de ytterligare övergångsbestämmelser som behövs.

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1978:451

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 9 §; nya 10, 11 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1990. Bestämmelserna i

text: 1 §

text: om tung terrängvagn och om släpvagn, som dras av tung terrängvagn, traktor eller motorredskap, träder dock i kraft först den 1 januari 1991.

text: Har den avgiftsgrundande färden ägt rum före ikraftträdandet gäller

text: 5 §§

text: i den äldre lydelsen.

rpubl:andrar: upph. 8 a §; ändr. 1-5, 8, 11 §§

text: 5 §§

text: i den äldre lydelsen.

text: Lag (1992:1733).

rpubl:andrar: ändr. ikraftträdandebest. till 1990:14

rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om överlastavgift som förfallit till betalning före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best. till 1990:1196

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Har den avgiftsgrundande färden ägt rum före ikraftträdandet tillämpas äldre betämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §; ny 1 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 10 §; ändr. 11 §

rpubl:andrar: ändr. 9, 11 §§; nya 8 a, 8 b, 8 c, 8 d, 8 e §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 maj 2006. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 7, 9 §§; ny 10 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 oktober 2006.

text: Har den avgiftsgrundande färden ägt rum före ikraftträdandet, tillämpas äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ny 7 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2010. Vid tillämpning av

text: 7 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: ska Transportstyrelsen vara den enskildes motpart.

rpubl:andrar: ändr. 8 a, 8 d §§

rpubl:andrar: ändr. 8 a, 8 b, 8 d §§, 11 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2025.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för beslut om att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden som meddelats före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1972:435 i lydelse enligt SFS 2024:1090

dcterms:title: Lag (1972:435) om överlastavgift

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TM

beteckning: 1 §

text: en lastbil som inte är en EG-mobilkran,

text: en buss,

text: en tung terrängvagn som är konstruerad för en högsta hastighet som överstiger 30 kilometer i timmen, eller

text: en släpvagn som dras av en bil, av en tung terrängvagn som är konstruerad för en högsta hastighet som överstiger 30 kilometer i timmen, av ett motorredskap klass I eller av en traktor b.

text: Överlastavgift tas ut enligt denna lag om ett fordon eller ett fordonståg framförs på väg med högre axeltryck, boggitryck, trippelaxeltryck eller bruttovikt än som är tillåtet för fordonet, fordonståget eller vägen och fordonet är

text: Med väg avses allmän väg, gata eller annan allmän plats.

text: Högsta för fordonet tillåtna axeltryck, boggitryck och trippelaxeltryck bestäms med ledning av uppgiften i det senaste registreringsbeviset om den garanterade axelbelastningen.

text: Denna lag gäller inte i fråga om ett fordon som är registrerat i militära fordonsregistret, används hos Försvarsmakten enligt skriftligt avtal med denna eller är taget i anspråk med nyttjanderätt enligt

text: förfogandelagen (1978:262)

text: Lag (2015:790).

beteckning: 1 a §

text: de ord och uttryck som används för olika slags fordon och olika vikter samma betydelse som i lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, och

text: ordet bilinspektör samma betydelse som i

text: fordonslagen (2002:574)

text: Lag (2024:1090).

text: I denna lag har

ordinal: 1 a

text: Har högsta tillåtna axeltryck, boggitryck eller trippelaxeltryck överskridits, avrundas överlasten för varje axel, boggi eller trippelaxel till närmast lägre, hela hundratal kilogram. Vidare dras för varje axel av 1 000 kilogram.

type: rad

cells: 400 kr per 100 kg 600 kr per 100 kg 800 kr per 100 kg 1 000 kr per 100 kg

type: tabell

text: För återstående överlast (

kind: term

text: avgiftspliktig överlast

text: ) tas överlastavgift ut med ett grundbelopp om 2 000 kr samt därutöver med ett belopp beräknat för varje axel, boggi eller trippelaxel på följande sätt.

text: Lag (1994:1420).

text: Har högsta tillåtna bruttovikt överskridits i fråga om ett fordon som inte ingår i ett fordonståg, fördelas överlasten lika på fordonets axlar. Överlasten för varje axel avrundas därefter till närmast lägre, hela hundratal kilogram och minskas sedan med 500 kilogram. Grundbelopp tas ut enligt

text: 2 § andra stycket

text: . Därefter beräknas överlastavgift för varje axel med tillämpning av tabellen i

text: 2 § andra stycket

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: äger motsvarande tillämpning i fråga om fordon, som ingår i fordonståg, när den för tåget tillåtna bruttovikten ej överskridits.

text: Lag (1994:1420).

text: Har högsta tillåtna bruttovikt överskridits i fråga om ett fordonståg, fördelas överlasten lika på tågets axlar och beräknas avgiftspliktig överlast och överlastavgift för varje axel enligt

text: 3 §

text: . Har högsta tillåtna bruttovikt överskridits även i fråga om ett eller flera i tåget ingående fordon, beräknas dock avgiftspliktig överlast och överlastavgift för varje fordon för sig, om det sammanlagda beloppet av överlastavgift därvid blir högre.

text: Lag (1990:14).

text: Överlastavgift utgår för varje färd med avgiftspliktig överlast med det belopp som beräknas för visst fordon eller fordonståg enligt 2, 3 eller

text: 4 §

text: eller, när både högsta tillåtna axeltryck, boggitryck eller trippelaxeltryck och högsta tillåtna bruttovikt överskridits vid samma färd, med det högsta av de belopp som beräknas för fordonet eller fordonståget enligt angivna bestämmelser.

text: Har överlastavgift påförts någon för färd med visst fordon och skall sådan avgift påföras honom för färd som företagits med samma fordon inom ett år efter den tidigare färden, utgår avgiften med 50 procent högre belopp än som följer av

text: första stycket

text: Lag (1990:14).

text: Om färd med ett fordon med avgiftspliktig överlast fortsätter trots ett förbud mot fortsatt färd, ska överlastavgift påföras även för den färd som ägt rum efter förbudet.

text: Lag (2024:1090).

text: Överlastavgift påförs för motordrivet fordon, ägaren, och för släpvagn, ägaren av det fordon som släpvagnen dras av.

text: I fråga om motordrivet fordon som innehas på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt eller som innehas med nyttjanderätt för bestämd tid om minst ett år anses innehavaren som ägare. Innehas fordon i annat fall med nyttjanderätt, anses innehavaren som ägare, om han har befogenhet att bestämma om förare eller anlitar annan förare än ägaren har utsett.

text: Om ett motordrivet fordon är registrerat i vägtrafikregistret och den som äger fordonet inte har fyllt 18 år, skall den förmyndare som har registrerats i vägtrafikregistret anses som ägare. Detsamma gäller om fordonet innehas under sådana omständigheter som anges i

text: andra stycket

text: av någon som inte har fyllt 18 år.

text: Om någon använder annans fordon utan lov, påförs användaren överlastavgiften.

text: Lag (2006:559).

text: Överlastavgift påförs av Transportstyrelsen.

text: Överlastavgift får sättas ned eller efterges om det finns särskilda skäl. Detta får ske såväl i samband med prövning av ärendet om påföring av överlastavgift som efter särskild ansökan hos Transportstyrelsen.

text: Lag (2009:1349).

text: Om den som enligt

text: 7 §

text: ska påföras överlastavgift inte har hemvist i Sverige, Danmark, Finland, Island eller Norge, ska en polisman eller bilinspektör vid kontrollen av fordonet eller fordonståget besluta om förskott för överlastavgiften.

text: Förskottet ska beräknas enligt bestämmelserna i

text: 5 §§

text: Förskottet ska betalas till Polismyndigheten.

text: Lag (2014:1409).

text: Om förskottet enligt

text: 8 a §

text: inte betalas omedelbart i samband med kontrollen, får fortsatt färd hindras enligt

text: klampningslagen (2024:1089)

text: Lag (2024:1090).

text: Har beslut om förskott för överlastavgift fattats, får överlastavgiften inte påföras med ett högre belopp än förskottet.

text: Lag (2004:1083).

text: omedelbart ska pröva om förskottsbeslutet ska bestå, och

text: så länge förbudet fortfarande gäller, skyndsamt ska handlägga ärendet om överlastavgift.

text: Om ett förbud enligt

text: 4 § klampningslagen (2024:1089)

text: har beslutats, ska en polismans eller bilinspektörs beslut om förskott för överlastavgift samma dag som kontrollen eller så snart som möjligt därefter underställas Transportstyrelsen som

text: Transportstyrelsen får vid sin handläggning helt eller delvis sätta ned förskottsbeloppet.

text: Trots

text: första stycket

text: behöver ett förskottsbeslut inte underställas Transportstyrelsens prövning, om förskottet betalas omedelbart i anslutning till att förbudet beslutats och underställning ännu inte ägt rum.

text: Lag (2024:1090).

text: Påförs inte någon överlastavgift eller nedsätts eller efterges avgiften, skall det överskjutande beloppet återbetalas.

text: Lag (2004:1083).

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap. 2 § första stycket

text: 5 kap. 17 §

text: och

text: 8 kap.

text: 4 §§

text: vägtrafikskattelagen (2006:227)

text: ska också gälla överlastavgift. Det som i

text: 5 kap. 17 § vägtrafikskattelagen

text: sägs om Skatteverket gäller då Transportstyrelsen.

text: Lag (2009:1349).

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om hur betalning av överlastavgift skall ske.

text: Lag (2006:230).

text: Transportstyrelsens beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol, om inte annat sägs i

text: 13 §

text: . Skrivelsen med överklag-andet ska ha kommit in till Transportstyrelsen inom tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet.

text: Om någon har överklagat ett beslut, får även andra som haft rätt att överklaga beslutet ge in ett överklagande, trots att tiden för överklagande gått ut. Ett sådant överklagande ska ges in inom två veckor från utgången av den tid inom vilken det första överklagandet skulle ha gjorts. Om det första överklagandet återkallas eller förfaller av någon annan anledning, förfaller också det senare överklagandet.

text: Ett beslut som rör ett motordrivet fordon som är registrerat här i landet, eller en släpvagn som dras av ett sådant fordon, överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ägaren till det motordrivna fordonet har sin adress enligt vägtrafikregistret. I fråga om andra fordon överklagas beslutet till den förvaltningsrätt inom vars domkrets beslutet meddelades.

text: Lag (2024:1090).

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Lag (2024:1090).

text: En polismans eller bilinspektörs beslut enligt

text: 8 a §

text: och Transportstyrelsens beslut enligt

text: 8 d §

text: får inte överklagas.

text: Lag (2024:1090).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungörelse (1972:439) om upphävande av vissa bestämmelser om inskränkning i rätt att uppbära pension

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Kungl. Maj:t har, med stöd av riksdagens beslut, funnit gott förordna, att vad i allmänna tjänstepensionsreglementet (1947:416) eller annan författning föreskrives om inskränkning i rätt att uppbära pension, när pensionstagaren undergår direkt ådömt frihetsstraff, är föremål för åtgärd som förklarats skola träda i stället för sådant straff eller avtjänar ådömt tvångsarbete, ej skall tillämpas för tid efter utgången av juni 1972.


rpubl:andrar: ändr. 3, 5-8 §§; ny 1 a §

rpubl:andrar: ändr. 1, 5, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 §

dcterms:identifier: SFS 1972:463 i lydelse enligt SFS 2010:121

dcterms:title: Kungörelse (1972:463) med vissa bestämmelser om elektriska svagströmsledningar

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet RSE

text: Telegraf-, telefon- eller annan elektrisk svagströmsledning får ej utan tillstånd dragas på staten tillhörig mark, som icke ingår i allmän väg, eller inom område för enskild järnväg, som blivit upplåten för allmän trafik, och ej heller inom område för spårväg eller tunnelbana, som ställts under Trafikverkets tillsyn. Fråga om tillstånd prövas beträffande staten tillhörig mark av den myndighet, under vars förvaltning marken står, och beträffande område för enskild järnväg, spårväg eller tunnelbana av Trafikverket. Tillstånd behövs ej för fästande av ytterligare ledning på redan uppsatta stolpar.

text: I fråga om tillstånd till dragande av svagströmsledning inom område för allmän väg och till arbete på redan dragen ledning gäller bestämmelser i

text: väglagen (1971:948)

text: I fråga om dragande av provisorisk ledning för försvarsändamål gäller särskilda bestämmelser.

text: Förordning (2010:121).

text: Vad som sägs i denna kungörelse om svagströmsledningar gäller även i fråga om fiberoptiska ledningar.

text: Förordning (1985:76).

text: I tillstånd enligt

text: 1 § första stycket

text: skall, när fråga är om dragande av ledning inom område för enskild järnväg, spårväg eller tunnelbana och samtycke till åtgärden ej inhämtats av den som äger eller nyttjar marken, erinras att det meddelade tillståndet icke medför befrielse från skyldighet att inhämta sådant samtycke.

text: Drages svagströmsledning på mark eller inom område som anges i

text: 1 §

text: eller inom område för allmän väg, skall följande iakttagas. Ledning skall dragas så, att minsta möjliga hinder och olägenhet uppkommer därav. Stolpar eller stöd som användes för ledningen skall ha tillräcklig styrka och varaktighet samt vara stadigt fastsatta, om så behövs med stag eller strävor. I förhållande till ledning som är uppsatt på stolpar eller andra stöd i befintlig svagströmslinje skall ledning i ny svagströmslinje dragas på ett avstånd av minst en meter. Möter vid korsningsställe eller eljest hinder härför, skall ny ledning dragas med luftkabel eller i jorden nedlagd kabel.

text: Svagströmslednings innehavare skall vara underkastad de ytterligare föreskrifter som kan komma att meddelas av regeringen.

text: Förordning (1985:76).

text: I fråga om svagströmsledning inom område för allmän väg gäller, utöver vad som är föreskrivet i

text: väglagen (1971:948)

text: och

text: vägkungörelsen (1971:954)

text: , följande. Där luftledning eller stag korsar allmän väg, skall avståndet till vägbanan från nedersta ledningstråden eller staget vara minst 4,6 meter. Ledningsstolpe eller därtill hörande stag eller sträva får ej anbringas på körbana, cykel- eller gångbana, vägren eller skyddsbankett. Inom annan del av vägområdet får stolpe, stag eller sträva ej anbringas utan särskilt medgivande av väghållningsmyndigheten. Stolpe, stag eller sträva får ej heller anbringas på sådant sätt att avrinning i dike eller snöröjning försvåras.

text: Att väghållningsmyndigheten kan meddela närmare föreskrifter rörande anläggande och underhåll av ledning som avses i

text: första stycket

text: framgår av

text: väglagen

text: I fråga om svagströmsledningar inom områden för järnvägar, som upplåtits för allmän trafik, eller för spårvägar eller tunnelbanor, som står under Trafikverkets tillsyn, gäller följande. En luftledning får inte dras över en elektrifierad järnväg, spårväg eller tunnelbana, om inte Energimarknadsinspektionen medger detta. Dras en luftledning över en oelektrifierad järnväg, spårväg eller tunnelbana, ska spännvidden över spåret göras så kort som möjligt samt ledningen om möjligt förläggas vinkelrätt mot spåret. Avståndet från den nedersta ledningstråden till räls överkant ska vara minst fem meter.

text: Ytterligare föreskrifter i fråga om anläggande, beskaffenhet och underhåll av nämnda slag av ledningar meddelas av Trafikverket.

text: Förordning (2010:121).

text: Påkallar statlig väghållningsmyndighet att staten tillhörig svagströmsledning som finns inom område för allmän väg skall flyttas och kan väghållningsmyndigheten och den myndighet, under vars förvaltning ledningen står, ej enas, skall frågan hänskjutas till regeringens prövning.

text: Påkallar kommunal väghållningsmyndighet att ledning som avses i

text: första stycket

text: skall flyttas, skall den myndighet, under vars förvaltning ledningen står, söka träffa uppgörelse med väghållningsmyndigheten samt, om uppgörelse ej kan nås, inhämta regeringens föreskrift hur den skall förfara i ärendet.

text: Förordning (1985:76).

text: Underlåter svagströmslednings innehavare att iakttaga föreskrift angående ledningens anläggande, beskaffenhet och underhåll och uppstår härigenom fara för trafiken på allmän väg eller för trafiken på järnväg, som blivit upplåten för allmän trafik, eller för trafiken på spårväg eller tunnelbana, som ställts under Trafikverkets tillsyn, kan länsstyrelsen förelägga ledningens innehavare att inom viss tid vidtaga rättelse vid äventyr att länsstyrelsen låter utföra nödvändiga åtgärder på hans bekostnad.

text: Innan länsstyrelsen meddelar föreläggande enligt

text: första stycket

text: , skall tillståndsmyndighet som avses i

text: 1 §

text: eller, om ärendet rör allmän väg, väghållningsmyndigheten höras. Myndighet som hörts skall underrättas om länsstyrelsen beslut.

text: Förordning (2010:121).

beteckning: 8 §

text: Talan mot väghållningsmyndighets beslut enligt denna kungörelse föres hos länsstyrelsen genom besvär.

text: Talan mot central förvaltningsmyndighets och länsstyrelses beslut enligt denna kungörelse föres hos regeringen genom besvär.

text: Länsstyrelses beslut enligt

text: 7 §

text: länder omedelbart till efterrättelse.

text: Förordning (1985:76).