rpubl:andrar: ny 2 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

text: Genom förordningen upphävs

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning, såvitt gäller statsbidrag till undervisningen i den kommunala och landstingskommunala gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om resurstimmar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om extra undervisning i svenska för vissa elever i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om yrkesinriktad filialutbildning i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om kurser för invandrarungdom i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om samordnade timplaner och resurser i vissa kommuners gymnasieskolor,

text: förordningen (

text: ) om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande till elevantal,

text: förordningen (

text: ) om extra resurstimmar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om ramtimplaner och resurstilldelningssystem för årskurs 4 av fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om elevplatser i gymnasieskolan m.m.,

text: förordningen (

text: ) om gymnasial lärlingsutbildning,

text: förordningen (

text: ) om intagning till grundskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om resurser för stödinsatser i svenska på vissa yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om gymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag,

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om resurser för påbyggnadsutbildningar i gymnasieskolan,

text: förordningen (

text: ) om utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro kommuns gymnasiskola,

text: Föreskrifterna i förordningen (

text: ) om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande till elevantalet skall, för de fall det i andra förordningar hänvisas till dessa föreskrifter, fortfarande gälla i fråga om andra huvudmän för gymnasieskola än kommuner och landstingskommuner.

text: Om det i en författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i denna förordning tillämpas i stället den nya bestämmelsen, om inte annat följer av punkten 3.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

text: Om skolöverstyrelsen före den 1 juli 1986 med stöd av då gällande föreskrifter har medgett en landstingskommun att i sin gymnasieskola anordna en studieväg som inte kan anses höra till något av de områden som anges i

text: 3 kap. 2 §

text: får landstingskommunen, utan hinder av nämnda paragraf, bedriva utbildning på studievägen så länge behov föreligger, om regeringen inte föreskriver annat.

text: Påbyggnadsutbildningar, vilkas utformning skolöverstyrelsen eller en länsskolnämnd har fastställt före den 1 juli 1986, får intill utgången av juni 1989 anordnas i sin utformning vid utgången av juni 1986 utan hinder av

text: 5 kap. 14 § första stycket

text: och

text: 10 kap.

text: och

text: 24 §§

text: För påbyggnadsutbildningar, vilkas utformning skolöverstyrelsen eller en länsskolnämnd har fastställt före den 1 juli 1986, får utan hinder av

text: 17 kap. 21 §

text: för undervisning intill utgången av juni 1989 beräknas allmänna timresurser som motsvarar timunderlaget, inbegripet timmar för delning av klass, enligt timplanen i dess utformning vid utgången av juni 1986.

text: Om en årskurs av en linje eller en specialkurs som omfattar två eller annat jämnt antal terminer eller första årskursen av en treterminskurs har startat i början av vårtermingen 1987, skall beräkning av allmänna timresurser för undervisning under redovisningsåret 1987/88 göras med utgångspunkt i elevantal och andra förhållanden den 15 september 1987 enligt bilaga 9.

text: förordningen (

text: ) om utbildning för hörselskadade i Örebro kommuns gymnasieskola,

text: Om i annat fall en årskurs av en specialkurs som omfattar två eller annat jämnt antal terminer eller första årskursen av en treterminskurs har startat före den 1 juli 1987 och avslutas under redovisningsåret 1987/88 skall beräkning av allmänna timresurser för undervisning under redovisningsåret göras med utgångspunkt i förhållandena den femte undervisningsdagen under redovisningsåret enligt bilaga 9. Detsamma gäller om tredje terminen av en treterminskurs, en specialkurs som omfattar minst en termin men är kortare än två terminer har startat före och avslutas efter den 1 juli 1987.

text: Om en sommarkurs för invandrarungdom startar före och avslutas efter den 1 juli 1987, skall de vid kursens början gällande föreskrifterna om timunderlag för undervisning och statsbidrag tillämpas på hela kursen.

text: För en LA-kurs vars timplan styrelsen för skolan har fastställt före den 1 januari 1987 med stöd av skolöverstyrelsens föreskrifter skall för redovisningsåret 1987/88 som allmänna timresurser beräknas så många lärarveckotimmar som motsvarar timunderlaget, inbegripet timmar för delning av klass, enligt timplanen i dess utformning vid utgången av år 1986, om inte länsskolnämnden bestämmer annat.

text: Om en specialkurs som är kortare än en termin har startat före och avslutas efter den 1 juli 1987, skall allmänna timresurser för undervisning under redovisningsåret 1987/88 göras med utgångspunkt i förhållandena den femte undervisningsdagen redovisningsåret enligt bilaga 9.

text: För andra LA-kurser med timplaner som fastställts av styrelsen för skolan bestämmer länsskolnämnden hur många lärarveckotimmar som skall beräknas för undervisning under redovisningsåret 1987/88. Länsskolnämnden skall därvid tillämpa de grunder som gäller för påbyggnadsutbildningar enligt

text: 17 kap. 21 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1984:41) om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande till elevantal

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: I de kommunala och landstingskommunala gymnasieskolorna skall det i timplanen angivna antalet veckotimmar för eleverna i ett ämne i vissa fall minskas enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: Enligt

text: 8 kap. 18 § första stycket skolförordningen (1971:235)

text: skall i vissa fall en undervisningsgrupp anordnas för varje påbörjat 30-tal elever i ett ämne. Om i ett sådant fall det totala antalet elever är lägre än 24, skall antalet veckotimmar enligt timplanen beroende på elevantalet minskas till det veckotimtal som framgår av bilaga till denna förordning.

text: Om det totala antalet elever överstiger 30, skall eleverna tänkas bli fördelade så jämnt som möjligt på det antal grupper som skall anordnas enligt

text: . För varje tänkt grupp med 15--17 eller 18--23 elever skall veckotimtal beräknas enligt bilagan. Den faktiska fördelningen på grupper får avvika från den tänkta. Därvid gäller att de faktiska grupperna tillsammans skall ges samma antal veckotimmar som de tänkta. Den faktiska fördelningen får inte leda till att någon grupps elever får för få veckotimmar i förhållande till elevantalet. För att detta skall undvikas får resurstimmar tas i anspråk enligt förordningen (

text: ) om resurstimmar i gymnasieskolan.

text: Är ämnet latin, grekiska, finska, italienska, kinesiska, portugisiska eller ryska, skall antalet veckotimmar minskas endast om det totala antalet elever understiger 9.

beteckning: 2 a §

text: Enligt

text: 8 kap. 18 § första stycket tredje meningen skolförordningen (1971:235)

text: skall vid undervisning i arbetsteknik och annan undervisning med samma syfte en undervisningsgrupp anordnas för varje påbörjat 16-tal elever.

text: Om vissa veckotimmar i ett ämne ägnas åt arbetsteknik eller annan undervisning med samma syfte och övriga veckotimmar i ämnet ägnas åt undervisning där delningstalet inte är 16 utan 30, skall föreskrifterna i

text: 2 §

text: om timreduktion tillämpas i fråga om de veckotimmar för vilka delningstalet 30 gäller.

text: Förordning (1984:739).

ordinal: 2 a

text: För andra veckotimtal enligt timplanen än de i bilagan angivna skall skolöverstyrelsen fastställa vilka veckotimtal som skall gälla. Minskning skall göras med 20--25 procent för grupper om högst 11 elever, med omkring 15 procent för grupper med 12--17 elever och med omkring 10 procent för grupper med 18--23 elever.

text: Ingen minskning skall göras om veckotimtalet enligt timplanen är under 1. För grupper med 12--17 och 18--23 elever skall ingen minskning göras om veckotimtalet är under 1,5 respektive 2.

text: I förordningen (

text: ) om gymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag finns för minst två terminer långa studievägar föreskrifter om inverkan av förändringar i elevantal samt om rapporter och avstämningsdagar. Av

text: 9 § nämnda förordning

text: följer att frågan huruvida timreduktion skall göras eller ej får bestämmas på grundval av det elevantal som vid tidpunkten för den preliminära rapporten kan väntas föreligga avstämningsdagen, varvid dock skall iakttas att eleverna alltid skall få så många timmar som behövs med hänsyn till deras faktiska antal.

text: I fall som inte omfattas av den nämnda förordningen avgör elevantalet den 15 september om veckotimantalet skall minskas eller inte. För undervisning som inleds senare under läsåret är elevantalet den första dagen avgörande.

text: Förordning (1985:590).

text: enligt förordningen (

text: ) om samordnade timplaner och resurser i vissa kommuners gymnasieskolor eller

text: enligt särskilda bestämmelser för årskurs 4 av fyraårig teknisk linje.

text: Timreduktion enligt denna förordning skall inte tillämpas när ett särskilt system för tilldelning av lärarveckotimmar gäller

text: När denna förordning skall tillämpas på verksamhet där ramtimplaner gäller, skall såsom veckotimtal enligt timplanen anses det veckotimtal för ämnet som har fastställts inom den givna ramen.

text: Timreduktion enligt denna förordning görs även i fall där självstudietid läggs ut i ämnet.

text: I stället för att timreduktion genomförs helt eller delvis kan resurstimmar tas i anspråk enligt förordningen (

text: ) om resurstimmar i gymnasieskolan.

text: Bilaga

cells: Veckotimtal per årskurs enligt timplanen

cells: Veckotimtal för grupper med med elevantalen -11

type: rad

type: tabell


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 2 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 §§; omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

text: Lag (1998:1677).

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 1 § i 1998:824; ny övergångsbest. till 1998:824

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 7 §; ändr. 3, 5, 8 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2015.

type: punkt

type: lista

dcterms:identifier: SFS 1984:410 i lydelse enligt SFS 2015:469

dcterms:title: Lag (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel

rdfs:label: Finansdepartementet S2

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Skatt (

kind: term

text: bekämpningsmedelsskatt

text: ) skall erläggas till staten enligt denna lag vid omsättning eller ianspråktagande inom landet av bekämpningsmedel.

text: vara, avsedd att användas vid beredning av livsmedel, läkemedel eller annan jämförbar vara,

text: färger, fernissor, tjäror och andra varor som huvudsakligen begagnas för ett annat ändamål än som avses i första meningen, om inte varorna genom en särskild benämning eller på något annat sätt anges vara avsedda som bekämpningsmedel,

text: träskyddsmedel, och

text: ättika.

text: Lag (1998:1677).

text: Med

text: bekämpningsmedel

text: avses i denna lag ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskada eller olägenhet för människors hälsa, förorsakad av växter, djur, bakterier eller virus. Som bekämpningsmedel enligt lagen skall dock inte anses

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Skatt ska betalas med 34 kronor för varje helt kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet.

text: Lag (2015:469).

beteckning: 3 §

text: Bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatten finns i

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Lag (2011:1318).

beteckning: 4 §

text: inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel,

text: från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet.

text: Skyldig att betala skatt (

text: skattskyldig

text: ) är den som

text: Som tillverkning enligt

text: första stycket 1

text: anses även blandning av olika bekämpningsmedel och sådan märkning eller dylikt av en vara som anges i

text: 1 § andra stycket 2

text: som medför att varan anses utgöra bekämpningsmedel.

text: En verksamhet är yrkesmässig, om den utgör näringsverksamhet enligt

text: 13 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , eller om den bedrivs i former som är jämförliga med en till sådan näringsverksamhet hänförlig rörelse och ersättningen för omsättningen i verksamheten under ett kalenderår överstiger 30 000 kronor.

text: Lag (2006:593).

beteckning: 5 §

text: den som är skattskyldig enligt

text: 4 § första stycket 1

text: när

ordinal: a

text: ett bekämpningsmedel levereras till en köpare,

ordinal: b

text: ett bekämpningsmedel tas i anspråk för något annat ändamål än försäljning,

ordinal: c

text: den skattepliktiga verksamheten upphör, varvid skattskyldigheten omfattar bekämpningsmedel som då ingår i den skattskyldiges lager,

text: den som är skattskyldig enligt

text: 4 § första stycket 2

text: när ett bekämpningsmedel förs in till Sverige.

text: Lag (2006:593).

text: Skyldighet att betala skatt inträder för

beteckning: 6 §

sort: upphavd

text: Har upphävts genom lag (1994:1706)

type: redaktionell

text: 7 § Har upphävts genom lag (2002:408).

type: upphavd

beteckning: 8 §

text: som har förts ut ur landet,

text: för vilka skattskyldighet tidigare har inträtt,

text: som har tagits tillbaka i samband med återgång av köp.

text: Lag (2002:408).

text: En skattskyldig får göra avdrag för skatt på sådana bekämpningsmedel


text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling. Den tillämpas första gången i fråga om extra resurstimmar för redovisningsåret 1984/85.

dcterms:title: Förordning (1984:43) om extra resurstimmar i gymnasieskolan

text: Enligt förordningen (

text: ) om resurstimmar i gymnasieskolan beräknas för varje redovisningsår dels resurstimmar för en kommuns eller motsvarande huvudmans gymnasieskola i dess helhet (

text: skolstyrelsens förstärkningsresurs

text: ), dels resurstimmar för varje skolenhet (

text: skolenhetsbunden förstärkningsresurs

text: Skolstyrelsens förstärkningsresurs eller en skolenhetsbunden förstärkningsresurs kan få tillskott genom extra resurstimmar enligt denna förordning. Extra resurstimmar skall i första hand tilldelas skolor på orter med relativt begränsat elevunderlag och främst skolor som tillämpar alternativa timplaner på de tre- och fyraåriga linjerna.

text: Förordning (1985:549).

text: I hela landet får varje redovisningsår 1 900 veckotimmar tas i anspråk som extra resurstimmar.

text: Skolöverstyrelsen fördelar dessa timmar mellan länsskolnämnderna.

text: Varje länsskolnämnd bestämmer för sitt län hur tillgängliga extra resurstimmar skall fördelas mellan skolhuvudmän och, vid behov, även mellan skolenheter.

text: Skolöverstyrelsens och länsskolnämndernas beslut enligt denna förordning får inte överklagas.


dcterms:title: Förordning (1984:437) med bemyndigande för bankinspektionen att meddela föreskrifter om fondkommissionärs provision vid vissa värdepappersaffärer

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Regeringen bemyndigar bankinspektionen att om det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse meddela föreskrifter om den provision (courtage) som en fondkommissionär får uppbära med anledning av ett kommissionsuppdrag, som avser en värdepappersaffär till ett belopp av högst 10 000 kronor.


dcterms:title: Förordning (1984:460) om statsbidrag till lokala arbetslivsmuseer

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: En lokal sammanslutning eller stiftelse som driver ett arbetslivsmuseum kan få statsbidrag enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: Med arbetslivsmuseum avses sådan verksamhet som har till syfte att genom musealt bevarande och genom prov på yrkets utövande tillvarata försvinnande yrkeskunskaper i en autentisk arbetsmiljö.

text: Statsbidrag kan lämnas för investeringar vid ett arbetslivsmuseum, om verksamheten förmedlas och levandegörs i lokaler dit allmänheten har tillträde.

text: Frågor om statsbidrag prövas av statens kulturråd.

text: Statens kulturråds beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning skall meddelas av statens kulturråd.


rpubl:andrar: ändr. 3-5 §§

rpubl:andrar: nuvarande 5 § betecknas 6 §; ändr. 2, 3, 4, nya 6 §§; ny 5 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 3, 5, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 6 §

dcterms:identifier: SFS 1984:463 i lydelse enligt SFS 1996:863

dcterms:title: Förordning (1984:463) om avgifter i ärenden om närradio

text: I ärenden om närradio utgår avgifter enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: För den sammanlagda sändningstid, som har beviljats en sammanslutning, skall sammanslutningen betala avgift med 15 kronor för varje påbörjad timme. Avgiften skall dock alltid vara minst 15 kronor per sändningstillfälle.

text: En närradioförening behöver inte betala avgift.

text: Förordning (1993:129).

text: Avgift utgår ej för beviljad sändningstid som inte har utnyttjats, om sändningsuppehållet varat minst sex veckor i följd och sammanslutningen anmält detta i förväg till Radio- och TV-verket.

text: Förordning (1994:731).

text: Avgifterna beräknas i efterhand för varje kvartal.

text: Förordning (1993:129).

text: Radio- och TV-verket får medge befrielse från skyldigheten att betala avgift under de förutsättningar som anges i andra och tredje styckena.

text: Befrielse från avgift får medges om en sammanslutning under ett kvartal inte sänt reklam mot vederlag eller program mot betalning och sammanslutningen skriftligen ansökt om sådan befrielse senast den 15 i månaden efter kvartalets utgång. Ansökan skall vara undertecknad av en behörig företrädare för sammanslutningen och innehålla uppgift att sammanslutningen inte sänt sådana program under kvartalet. Den skall avges på heder och samvete. Till ansökan skall fogas bevis om vem som äger företräda sammanslutningen.

text: Ansökan skall kompletteras med de inspelningar enligt

text: 5 kap. 3 § lagen (1991:1559)

text: med föreskrifter på

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: områden som Radio- och TV-verket begär inom den tid som nämnden anger.

text: Förordning (1994:731).

text: Radio- och TV-verkets beslut om avgifter får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Förordning (1996:863).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med fraktstöd för film.

text: Sådana filmer som har förklarats berättigade till fraktstöd med stöd av den gamla förordningen, men som visats efter utgången av juni 1984, får stöd enligt föreskrifterna i den nya förordningen.

text: I fråga om filmer som visats före utgången av juni 1984 gäller den gamla förordningen.

text: Sådana beslut om tilläggsbelopp som fattas under juni 1985 skall avse de filmer som visats under tiden den 1 juli 1984--den 31 mars 1985.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

text: I fråga om film som har förklarats berättigad till fraktstöd före utgången av juni 1987 gäller att rätten till stöd också avser varje sådan kopia av filmen som är mindre än 35 millimeter men minst 16 millimeter bred. Fraktstöd lämnas dock inte får sådana visningar av de smala kopiorna som har ägt rum före den 1 juli 1987.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 §§

dcterms:title: Förordning (1984:465) om fraktstöd för film

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Statligt fraktstöd för film lämnas enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: I denna förordning avses med biografföreställning sådan allmän sammankomst eller offentlig tillställning där film visas och med barnmatiné sådan biografföreställning som riktar sig till barn och som börjar senast klockan 17.00.

text: Förordning (1990:996).

text: Fraktstöd kan endast lämnas för sådana filmer som statens biografbyrå har förklarat berättigade till stödet.

text: Vidare krävs att filmen har visats vid biografföreställning på ett sådant fast visningsställe där det ges högst fem föreställningar i veckan utöver barnmatinéer. Fraktstöd får dock lämnas även om antalet föreställningar på ett visningsställe tillfälligt överstiger fem i veckan.

text: Fraktstödet för en film skall beräknas med hänsyn till sådana kostnader för frakten av filmen som normalt uppkommer för den som låter visa film på orten.

text: Filmer som skall vara berättigade till fraktstöd

text: Statens biografbyrå skall i samband med sin granskning enligt lagen (

text: ) om granskning och kontroll av filmer och videogram pröva om en film skall vara berättigad till fraktstöd.

text: Biografbyrån får förklara en sådan film berättigad till fraktstöd endast om den är minst 16 millimeter bred.

text: Av det antal filmer som varje år visas första gången vid biografföreställning här i landet skall biografbyrån välja ut omkring en tredjedel, vilka filmer skall vara berättigade till fraktstöd. Urvalet skall ske med hänsyn till kvalitet.

text: Förordning (1990:996).

text: Om det finns särskilda skäl får biografbyrån även förklara en film, som har granskats före den 1 januari 1978, berättigad till fraktstöd.

text: Frågan om rätt till fraktstöd för en sådan äldre film skall biografbyrån pröva på anmälan av den som låter distribuera filmen till biografer här i landet.

text: Vid prövningen skall biografbyrån främst beakta filmens filmhistoriska värde.

text: Närmare om fraktstödet

beteckning: 7 §

text: Frågor om utbetalning av fraktstöd prövas av biografbyrån efter ansökan av den som låtit visa filmen.

text: Ansökan om utbetalning skall ges in till biografbyrån inom två månader efter utgången av det kalenderkvartal under vilket filmen visades.

text: Fraktstöd lämnas med ett belopp som motsvarar 70 procent av de kostnader som avses i

text: 4 §

text: I mån av tillgång på medel lämnas ett tilläggsbelopp som motsvarar återstoden av kostnaderna. Beslut om tilläggsbelopp fattas under juni månad och avser de filmer som visats under tiden den 1 april närmast föregående år -- den 31 mars det innevarande året. Om tillgängliga medel inte förslår till att ersätta de återstående kostnaderna för samtliga mottagare av fraktstöd, skall medlen fördelas mellan dem proportionellt i förhållande till de återstående kostnaderna för var och en.

text: Om det belopp som bestämts för en stödmottagare enligt

text: andra stycket

text: understiger 100 kronor, betalas beloppet inte ut, utan fördelas mellan de övriga mottagarna.

beteckning: 9 §

text: Beslut av biografbyrån i frågor som avser fraktstöd får inte överklagas.

text: Biografbyrån får meddela föreskrifter för verkställigheten av denna förordning.


rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1984:471) med instruktion för statens lantbrukskemiska laboratorium

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: och

text: 18 §§

text: , tillämpas på statens lantbrukskemiska laboratorium.

text: I fråga om laboratoriet utövas myndighets befogenhet enligt

text: 15 kap. 3 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning och enligt allmänna

text: verksstadgan

text: av lantbruksstyrelsen. Sådan befogenhet får styrelsen överlämna till laboratoriet.

text: Uppgifter

text: Laboratoriet skall som centrallaboratorium bedriva lantbrukskemisk analysverksamhet. Verksamheten omfattar kemiska, fysikaliska och biologiska undersökningar på jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens områden.

text: bevaka behovet av analys- och provtagningsmetoder för den lantbrukskemiska analysverksamheten och i samarbete med forsknings- och försöksorgan utarbeta, utveckla och pröva sådana metoder samt offentliggöra metoder som prövats lämpliga,

text: inspektera de lantbrukskemiska stationer som står under lantbruksstyrelsens tillsyn samt verka för enhetliga undersökningar och resultatredovisningar inom verksamhetsområdet,

text: på uppdrag göra analyser och därmed sammanhängande undersökningar inom verksamhetsområdet i den utsträckning detta behövs för funktionen som centrallaboratorium,

text: på uppdrag göra analyser för forsknings- och försöksinstitutioner på jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens områden.

text: Det åligger laboratoriet särskilt att

text: För tjänster som laboratoriet utför på uppdrag utgår avgift enligt taxa som fastställs av lantbruksstyrelsen efter förslag av laboratoriet och efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Organisation

text: Lantbruksstyrelsen är chefsmyndighet för laboratoriet.

text: Chef för laboratoriet är en föreståndare.

text: Vid laboratoriet finns i övrigt peronal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: Till laboratoriet är knuten en lantbrukskemisk nämnd som lantbruksstyrelsen utser.

text: Ärendenas handläggning

text: framställning till regeringen,

text: frågor av större ekonomisk betydelse,

text: viktigare frågor om laboratoriets organisation och arbetsformer,

text: kassarörelse och medelsredovisning,

text: föreskrifter om provtagnings- och analysmetoder vid de lantbrukskemiska stationerna,

text: andra frågor som föreståndaren hänskjuter till lantbruksstyrelsen.

text: Förordning (1984:885).

text: Av lantbruksstyrelsen avgörs, utöver vad som följer av särskilda bestämmelser samt

text: och

text: 9 §§

text: , ärenden som angår

text: Ärenden som inte skall avgöras av lantbruksstyrelsen avgörs av föreståndaren. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av föreståndaren, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Förordning (1984:885).

text: Tjänstetillsättning

text: Tjänsten som föreståndare tillsätts av regeringen efter anmälan av chefen för lantbruksstyrelsen.

text: Andra tjänster tillsätts av lantbruksstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande, av laboratoriet.

text: Besvär

text: Ett beslut av laboratoriet får överklagas hos lantbruksstyrelsen genom besvär, om inte annat är föreskrivet.

text: I fråga om sådana beslut eller förslag i ärenden om tjänstetillsättning som tillkännages genom anslag räknas besvärstiden från den dag då anslaget skedde hos den myndighet som meddelat beslutet eller avgett förslaget. Detsamma gäller beslut om långtidsvikariat som tillsätts i samma ordning som tjänsten.


text: Vad som i

text: 2 §

text: den upphävda lagen sägs om tystnadsplikt skall dock fortfarande gälla.

dcterms:title: Lag (1984:477) om beslutanderätt för Sveriges turistråd

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Regeringen får överlämna till Sveriges turistråd eller en under Turistrådet lydande särskild delegation att besluta i frågor om bidrag eller annat stöd inom Turistrådets verksamhetsområde.

text: Den som hos Sveriges turistråd eller delegation som avses i

text: 1 §

text: har tagit befattning med en fråga som avses i

text: 1 §

text: får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon därvid har erfarit om affärs- eller driftsförhållanden.


rpubl:andrar: upph. 8 §; ändr. 6, 9 §§

dcterms:title: Förordning (1984:479) med instruktion för fideikommissnämnden

rdfs:label: Justitiedepartementet F4

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: samt

text: 17 §§

text: , tillämpas på fideikommissnämnden.

text: Med chefen förstås vid tillämpning av verksstadgan nämndens ordförande.

text: Uppgifter

text: Fideikommissnämnden prövar frågor enligt lagen (

text: ) om avveckling av fideikommiss och enligt

text: permutationslagen (1972:205)

text: Organisation

text: Nämnden består av ordförande, ledamöter och suppleanter enligt vad som anges i

text: 19 § lagen (1963:583)

text: om avveckling av fideikommiss.

text: Regeringen förordnar en ledamot att vara vice ordförande i nämnden.

text: Nämndens kansligöromål fullgörs av kammarkollegiet.

text: I mån av behov och tillgång på medel får nämnden anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden sammanträder på kallelse av ordföranden så ofta omständigheterna föranleder det.

text: Suppleant i nämnden får, även om någon ledamot inte är förhindrad, kallas att närvara vid sammanträde.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden eller, när denne är förhindrad, vice ordföranden och minst två andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:1101).

text: Ärendena avgörs efter föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på den tjänsteman i kammarkollegiet som kollegiet utser. Nämndens ordförande får överta beredningen och föredragningen av ett ärende.

text: 8 § har upphävts genom förordning (1986:1101).

text: Nämndens ordförande eller den tjänsteman i kammarkollegiet som kollegiet utser får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden samt pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar och frågor som uppkommer med anledning av överklagande av nämndens beslut.

text: Förordning (1986:1101).

text: Nämnden eller dess ordförande får uppdra åt en eller flera av ledamöterna, befattningshavare hos kammarkollegiet eller anlitad expert eller sakkunnig att företa resor inom landet.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1989, då förordningen (

text: ) om ersättning för riksfärdtjänst skall upphöra att gälla.

text: Tillstånd som har meddelats enligt den äldre förordningen gäller till utgången av år 1989, om inte tillståndet dessförinnan har upphört att gälla. I fråga om tillstånd som har meddelats enligt den äldre förordningen gäller den nya förordningen i tillämpliga delar.

text: Tidpunkten för fördelning av medel enligt

text: 7 §

text: skall år 1989 vara den 15 oktober.

dcterms:title: Förordning (1984:482) om ersättning för riksfärdtjänst

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Enligt denna förordning lämnas ersättning till den som svarar för befordran av personer som har tillstånd att anlita riksfärdtjänst.

text: Tillstånd att anlita riksfärdtjänst får meddelas sådana personer som till följd av svåra och bestående handikapp inte kan resa på annat sätt än att det medför merkostnader. Om den som tillståndet avser behöver ledsagare under resan, får tillståndet omfatta även ledsagaren.

text: Varje tillstånd får avse enbart en resa för rekreation eller något annat enskilt ändamål, om inte transportrådet föreskriver annat.

text: resan görs med allmänna kommunikationsmedel eller med för ändamålet särskilt anpassat fordon,

text: färdvägens sammanlagda längd överstiger 200 kilometer, och

text: färdvägen sträcker sig över två eller flera kommuners områden.

text: Tillstånd att anlita riksfärdtjänst får meddelas och ersättning lämnas, om inte transportrådet föreskriver annat, under förutsättning att

text: Ersättning för befordran av personer som har tillstånd att anlita riksfärdtjänst lämnas med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan resekostnaden och den beräknade kostnaden för resan om den företagits med tåg i andra klass.

text: För befordran av ledsagare lämnas ersättning med ett belopp som motsvarar resekostnaden.

text: Frågor om tillstånd att anlita riksfärdtjänst får prövas av kommunstyrelsen eller annan nämnd som en kommun bestämmer.

text: Sådana beslut får överklagas genom besvär hos transportrådet. Rådets beslut får inte överklagas.

text: Frågor om ersättning för befordran prövas av transportrådet som också betalar ut ersättning.

text: Transportrådets beslut får inte överklagas.

text: Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av transportrådet.


rpubl:andrar: upph. 13 §; ändr. 9 §

dcterms:title: Förordning (1984:483) med instruktion för transportforskningsberedningen

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 §

text: och

text: , tillämpas på transportforskningsberedningen.

text: Med chefen förstås vid tillämpningen av

text: 5 § verksstadgan

text: beredningens ordförande och i övrigt forskningschefen.

text: Uppgifter

text: Beredningen har hand om uppgifter som avser initiativ, planering, samordning och stöd i fråga om forskning, utveckling och demonstrationsprojekt som rör transporter, trafik och trafiksäkerhet, i den mån sådana uppgifter inte ankommer på någon annan myndighet.

text: Det åligger beredningen särskilt att i fråga om transporter, trafik och trafiksäkerhet

text: följa utvecklingen och kartlägga forskningsbehoven och därvid samverka med berörda myndigheter, institutioner, forskare och företag,

text: sammanställa berörda myndigheters långsiktiga program inom transportforskningsområdet och verka för samordnade insatser,

text: med utgångspunkt i forskningsbehoven inom sitt verksamhetsområde dels utarbeta långsiktiga program för forskning och utveckling, dels utarbeta kortsiktiga program som underlag för forsknings- och utvecklingsverksamheten,

text: lämna bidrag till långsiktig kunskapsuppbyggande och tillämpad forskning, utvecklings- och demonstrationsprojekt samt övervaka att bidragen kommer till avsedd användning,

text: främja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden vid högskolan,

text: sammanställa och sprida forskningsresultat samt utvärdera forskningens kvalitet inom beredningens verksamhetsområde,

text: samordna dokumentationsverksamheten.

text: Organisation

text: Beredningen består av ordförande, vice ordförande och högst nitton andra ledamöter.

text: Förordning (1985:691).

text: Hos beredningen finns ett kansli, som förestås av en forskningschef.

text: Hos beredningen finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får beredningen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Beredningen inrättar programgrupper för att bereda frågor och för att pröva vissa frågor som anges i

text: 8 § 3.

text: Varje programgrupp består av ordförande och andra ledamöter.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om planering och genomförande av åtgärder inom beredningens verksamhetsområde,

text: frågor om bidrag till långsiktig kunskapsuppbyggande och tillämpad forskning samt utvecklings- och demonstrationsprojekt, i den mån beredningen inte beslutar annat,

text: frågor om inrättande av programgrupper som avses i

text: 7 §

text: andra viktigare frågor om beredningens organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om tillsättning av tjänster i lägst lönegrad F 21,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som forskningschefen hänskjuter till beredningen. re

text: Av beredningen avgörs

text: Beredningen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst sju andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett ärende är så brådskande att beredningen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden eller vice ordföranden och minst sju andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får ordföranden eller vice ordföranden besluta ensam i närvaro av föredraganden. Beslut som fattas enligt detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med beredningen.

text: Förordning (1986:1061).

text: Ärenden som inte skall avgöras av beredningen eller en programgrupp avgörs av forskningschefen ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av forskningschefen, får de avgöras av någon annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: I den ordinarie forskningschefens frånvaro får inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan dennes medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som beredningen har meddelat eller grunder som den tillämpar.

text: Ärendena avgörs efter föredragning som ankommer på forskningschefen eller på en särskilt förordnad föredragande. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 10 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Forskningschefen och ordföranden i en programgrupp har rätt att närvara när ett ärende föredras.

text: 13 § har upphävts genom förordning (1986:1061).

text: Ordföranden eller vice ordföranden får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får infordra förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Ordföranden, vice ordföranden och andra ledamöter i beredningen förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Ordföranden i en programgrupp förordnas av regeringen. Andra ledamöter i en sådan grupp förordnas av beredningen.

text: Forskningschefen förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Andra tjänster tillsätts och annan personal antas av beredningen eller forskningschefen.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 32 § anställningsförordningen (1965:601)

text: om chef för central förvaltningsmyndighet skall gälla den som innehar eller uppehåller tjänsten som forskningschef.

text: Beslut i frågor om bidrag för ändamål som anges i

text: 8 § 3

text: får inte överklagas.


dcterms:title: Förordning (1984:487) om hyresstopp

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: åtgärder som enligt

text: 75 § första stycket c) byggnadsstadgan (1959:612)

text: hänförs till nybyggnad,

text: åtgärder som finansieras med bostadslån enligt

text: bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

text: Vid tillämpning av

text: 1 § tredje stycket lagen (1984:486)

text: om hyresstopp avses med ombyggnad

text: Frågor om undantag från förbudet i

text: 1 § lagen (1984:486)

text: om hyresstopp prövas av statens pris- och kartellnämnd.

text: Nämndens beslut kan överklagas genom besvär hos regeringen (

text: bostadsdepartementet

text: Allmänt åtal för brott som avses i

text: 2 § lagen (1984:486)

text: om hyresstopp får väckas endast efter medgivande av statens pris- och kartellnämnd.

text: Pris- och kartellnämnden får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av lagen (

text: ) om hyresstopp.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984, då förordningen (

text: ) om notarietjänstgöring m. m. skall upphöra att gälla.

text: I fråga om förordnanden som notarienämnden har meddelat före ikraftträdandet gäller bestämmelserna i förordningen (

text: ) om notarietjänstgöring m.m.

rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: ändr. 6-14 §§; nya rubr. närmast före 6, 7, 9, 10 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990.

text: Genom förordningen upphävs

text: notarieförordningen (1984:488)

text: . Bestämmelserna i den förordningen gäller dock fortfarande i fråga om förordnanden som har meddelats av notarienämnden före ikraftträdandet med det undantaget att domstolsverket skall fullgöra de uppgifter som enligt äldre bestämmelser ankom på notarienämnden.

text: Bestämmelserna i

text: 1 §

text: tillämpas första gången på notarietjänster som skall tillträdas efter den 31 maj 1991.

text: För notarietjänster som skall tillträdas under tiden den 1 juli 1990 -- den 31 maj 1991 skall i fråga om notarietjänstgöringens längd följande gälla.

text: två år och sex månader om tjänsten skall tillträdas före den 1 augusti 1990,

text: två år och fem månader om tjänsten skall tillträdas under tiden den 1 augusti -- 30 september 1990,

text: två år och fyra månader om tjänsten skall tillträdas under tiden den 1 oktober -- 30 november 1990,

ordinal: d

text: två år och tre månader om tjänsten skall tillträdas under tiden den 1 december 1990 -- 31 januari 1991,

ordinal: e

text: två år och två månader om tjänsten skall tillträdas under tiden den 1 februari -- 31 mars 1991,

ordinal: f

text: två år och en månad om tjänsten skall tillträdas under tiden den 1 april -- 31 maj 1991.

text: En notarie som har fullgjort endast en viss del av notarietjänstgöringen och som förordnas på nytt på en notarietjänst kan förvärva notariemeritering tidigast när den sammanlagda tjänstgöringstiden uppgår till den tid som det första förordnandet avsåg.

text: Notarietjänstgöring fullgörs under en tid av

dcterms:title: Notarieförordning (1984:488)

rdfs:label: Justitiedepartementet F2

text: Notarietjänstgöring

text: Notarietjänstgöring fullgörs efter juris kandidatexamen eller juristexamen under en tid av två år och sex månader.

text: Notarietjänstgöringen fullgörs vid tingsrätt eller länsrätt eller båda slagen av domstolar.

text: Efter särskild prövning får till en tid av högst sex månader tjänstgöring hos en annan arbetsgivare än tingsrätt eller länsrätt tillgodoräknas som notarietjänstgöring. Sådan tjänstgöring skall i tiden ligga före domstolstjänstgöringen.

text: Vid prövningen skall särskilt beaktas tjänstgöringens allmänna juridiska värde men även dess värde för fortsatt arbete vid tingsrätt eller länsrätt.

text: Den som saken rör skall efter en skriftlig framställning få förhandsbesked huruvida en tilltänkt tjänstgöring med hänsyn till sitt innehåll kan tillgodoräknas som notarietjänstgöring.

text: Notariemeritering har förvärvats av den som på ett tillfredsställande sätt har fullgjort notarietjänstgöring. Notarien skall därvid ha utfört domargöromål som avses i

text: 19 § förordningen (1979:572)

text: med tingsrättsinstruktion eller

text: 21 § förordningen (1979:573)

text: med länsrättsinstruktion.

text: Uppgifter

text: ärenden om antagning till notarietjänster,

text: ärenden enligt

text: och

text: 4 §§

text: andra ärenden enligt denna förordning eller någon annan författning.

text: Notarienämnden har till uppgift att avgöra

text: Nämnden skall också besluta föreskrifter för notarietjänstgöring och lämna upplysningar om sådan tjänstgöring.

text: I stället för vad som följer av

text: 3 § förordningen (1989:166)

text: om inrättandet av tjänster gäller att tjänster som notarie inrättas av domstolsverket.

text: Förordning (1989:387).

text: Sammansättning m.m.

text: Nämnden består av högst sex personer. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande. För varje ledamot utom ordföranden finns en ersättare.

text: Ledamöterna och ersättarna utses av regeringen för en tid av högst tre år.

text: Regeringen utser ordförande och vice ordförande.

text: Förordning (1988:1171).

text: Nämndens kansligöromål utförs av domstolsverket.

text: Förordning (1988:1171).

text: Verksförordningens tillämpning

text: För nämnden skall tillämpas

text: och

text: 30 §§

text: verksförordningen (1987:1100)

text: Förordning (1988:1171).

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: När ärenden av principiell natur eller annars av större vikt handläggs bör samtliga ledamöter vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden.

text: Även i andra fall än som avses i

text: tredje stycket

text: får ärenden avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna, om samtliga ledamöter deltar i avgörandet och är ense om utgången.

text: Förordning (1988:1171).

text: Nämnden får i arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över till en ledamot av nämnden eller en anställd vid domstolsverket att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden.

text: Nämnden får lämna över till en anställd vid domstolsverket att pröva frågor som avses i

text: 24 § förvaltningslagen (1986:223)

text: Förordning (1988:1171).

text: Ärendena avgörs efter föredragning av en anställd vid domstolsverket. I arbetsordning eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 11 §

text: inte behöver föredras.

text: Ordföranden får överta beredning och föredragning av ärenden som avgörs vid sammanträden med nämnden.

text: Förordning (1988:1171).

text: Chefen för domstolsverket och chefen för verkets personalenhet får närvara när ärenden föredras av någon annan anställd hos verket.

text: Förordning (1988:1171).

text: Ordföranden eller domstolsverket får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden och avgöra frågor om utlämnande av allmänna handlingar.

text: Förordning (1988:1171).

text: Antagning m.m.

text: Domstolsverket anmäler till notarienämnden ledigheter på tjänster för tingsnotarier och länsrättsnotarier.

text: En ansökan om notarietjänstgöring görs hos notarienämnden.

text: En sökande, som har fullgjort sådan tjänstgöring som kan komma att tillgodoräknas enligt

text: 3 §

text: , skall uppge detta i sin ansökan.

text: Notarienämnden förordnar de sökande som antas till notarietjänstgöring. Förordnanden meddelas tills vidare, dock längst för den tid som anges i

text: 1 §

text: eller den kortare tid som kan följa av ett beslut enligt

text: 3 §

text: eller av någon annan särskild omständighet.

text: Om någon skall anställas vid åklagar-, polis- eller kronofogdemyndighet för sådan tjänstgöring, som enligt

text: 3 §

text: kan tillgodoräknas som notarietjänstgöring, får det lämnas över till notarienämnden att tillsätta tjänsten.

text: Notarienämnden underrättar de sökande som har antagits samt berörda myndigheter om innehållet i ett beslut om antagning.

text: När

text: 10 § andra stycket

text: och

text: 42 §

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: tillämpas skall med myndighetens anslagstavla avses domstolsverkets anslagstavla.

text: Förordning (1987:962).

text: förlänga ett förordnande att gälla en viss tid utöver den som anges i

text: 1 §

text: medge att den som utan nämndens förordnande har tjänstgjort vid en tingsrätt eller länsrätt tillgodoräknas tjänstgöringen på sätt som anges i

text: 3 §

text: Efter särskild prövning får notarienämnden

text: Vid förordnanden enligt 17 eller

text: 20 §

text: gäller inte

text: och

text: 28 §§

text: lagen (

text: ) om anställningsskydd.

text: Bevis om notariemeritering utfärdas av notarienämnden. Sådant bevis skall innehålla uppgift om de arbetsgivare hos vilka tjänstgöringen har fullgjorts och om den tid tjänstgöringen har pågått hos varje arbetsgivare.

text: Notarienämnden meddelar de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


rpubl:andrar: upph. 15 §; ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 5, 6 §§

dcterms:title: Förordning (1984:49) med instruktion för statens provningsanstalt

rdfs:label: Industridepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: , tillämpas på statens provningsanstalt.

text: Uppgifter

text: Statens provningsanstalt är rikets offentliga provningsanstalt och skall på uppdrag av myndigheter, företag eller enskilda utföra provningar, undersökningar och tekniska utvärderingar av material och konstruktioner och därmed förenad verksamhet.

text: Anstalten skall bedriva teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde.

text: Anstalten skall samarbeta med industriföretag och andra enskilda organisationer samt statliga myndigheter och institutioner som berörs av anstaltens verksamhet. Anstalten skall, i den mån det kan ske, ställa personal till förfogande för standardiserings- och liknande arbeten.

text: Anstalten leder justeringsväsendet, utför justeringar samt fullgör andra uppgifter som anges i förordningen (

text: ) om bestämning av volym och vikt, m. m. Anstalten fullgör vidare uppgifter enligt förordningen (

text: ) om arbeten av guld, silver eller platina och kungörelsen (

text: ) om användning av skrivmateriel i statlig verksamhet. Anstalten är riksprovplats i den utsträckning som framgår av förordningen (

text: ) om riksprovplatser och auktoriserade provplatser m.m.

text: Förordning (1987:113).

text: Anstalten skall systematiskt samla, ordna och bearbeta samt, i den mån förhållandena medger det, offentliggöra forskningsresultat och andra rön inom sitt verksamhetsområde.

text: Sådana avgifter som avses i förordningen (

text: ) om register över statliga avgifter fastställs av anstalten efter samråd med riksrevisionsverket.

text: Anstaltens prissättning i övrigt sker enligt de riktlinjer som anstalten fastställer.

text: Anstalten leds av en styrelse som består av tio personer. I styrelsen ingår myndighetens generaldirektör. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande.

text: Kungörelsen (

text: ) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. skall tillämpas på anstalten.

text: Förordning (1987:113).

text: Generaldirektören är chef för anstalten.

text: Hos anstalten finns en marknadsdirektör, en teknisk direktör samt ett verksledningssekretariat.

text: Inom anstalten finns sju resultatenheter för den tekniska verksamheten samt en administrativ enhet. Varje enhet förestås av en chef.

text: Anstalten får bedriva filialverksamhet i den omfattning regeringen bestämmer.

text: Förordning (1987:113).

text: Hos anstalten finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får anstalten anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: frågor om omfattningen och inriktningen av anstaltens verksamhet,

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om anstaltens organisation och arbetsformer,

text: viktigare frågor om samarbete mellan anstalten och andra institutioner och organisationer,

text: anslagsfrågor, fastställande av avgifter och riktlinjer enligt

text: 4 §

text: samt andra ekonomiska frågor av större vikt,

text: frågor om skiljande från annan anställning är provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och generaldirektören och minst tre andra ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1986:828).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande, att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan minst tre av ledamöterna, bland dem ordföranden eller vice ordföranden och generaldirektören. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av annan tjänsteman i den omfattning som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av marknadsdirektören eller den tekniske direktören enligt vad generaldirektören bestämmer. Är båda dessa förhindrade får generaldirektören i stället utse en av de chefer som anges i

text: 6 § tredje stycket

text: . Den som utövar tjänsten träder i generaldirektörens ställe även som ledamot av styrelsen.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som styrelsen har meddelat eller grunder som den tillämpar.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 11 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den enhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Enhetschefen har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans enhet föredras av någon annan.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att myndighetens befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa avseenden.

text: 15 § har upphävts genom förordning (1986:828).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Tjänstetillsättning m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Tjänster som marknadsdirektör, teknisk direktör eller chef som anges i

text: 6 § tredje stycket

text: tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av anstalten.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören förordnas av regeringen för högst tre år. Förordnande att vara styrelsens ordförande eller vice ordförande meddelas av regeringen för samma tid.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 15 kap. 4 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning skall gälla den som innehar eller uppehåller tjänst som generaldirektör, marknadsdirektör, teknisk direktör eller chef som anges i

text: 6 § tredje stycket

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av anstalten även i fråga om marknadsdirektören, den tekniske direktören och de chefer som anges i

text: 6 § tredje stycket


rpubl:andrar: ändr. 8 §

dcterms:title: Lag (1984:50) med instruktion för Nordiska rådets svenska delegation

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Riksdagen skall vid början av varje lagtima riksmöte utse tjugo medlemmar i Nordiska rådet för tiden intill dess val nästa gång äger rum. Om särskilda skäl föreligger, får talmanskonferensen bestämma annan tid för valen så ock föranstalta om nya val under pågående riksmöte.

text: De enligt

text: 1 §

text: av riksdagen valda medlemmarna i rådet bildar jämte de till regeringsrepresentanter i rådet utsedda statsråden Nordiska rådets svenska delegation.

text: Regeringsrepresentant saknar rösträtt i delegationen och dess organ.

text: Så snart riksdagen förrättat val av medlemmar i delegationen, skall delegationen för valperioden bland sina valda medlemmar utse ordförande, vice ordförande och ett arbetsutskott.

text: Arbetsutskottet skall bestå av delegationens ordförande och vice ordförande samt tre andra medlemmar. För varje medlem skall finnas en suppleant. Delegationens ordförande leder utskottets förhandlingar. Arbetsutskottet är beslutfört, om minst tre medlemmar är närvarande. Vid lika röstetal avgör ordförandens röst.

text: Arbetsutskottet skall ombesörja delegationens löpande angelägenheter och handlägga de ärenden, som av delegationen hänskjutits till utskottet.

text: Delegationen och arbetsutskottet skall biträdas av en av delegationen utsedd sekreterare, som även är chef för delegationens kansli (

text: kanslichef

text: ). Tjänsten som kanslichef skall tillsättas med förordnande för viss tid, högst tre år. Övrig personal skall tillsättas av arbetsutskottet.

text: Delegationen skall årligen till riksdagen och regeringen avge berättelse över sin och rådets verksamhet.

text: Medlem och suppleant har för resa, som företas för rådets eller delegationens räkning, rätt till resekostnadsersättning, traktamente och annan ersättning enligt allmänt reseavtal (ARA) eller, när det är fråga om utrikes resa, enligt utlandsresereglementet (1953:666). Medlem och suppleant skall hänföras till reseklass A.

text: Medlem och suppleant har inte rätt till reseersättning och traktamente för deltagande i sammanträde i Stockholm under tid då riksmöte pågår. Vid förrättning på annan ort än Stockholm under pågående riksmöte skall dagtraktamentet för ledamot och suppleant minskas med det belopp för dag som utgår enligt ersättningsstadgan (1971:1197) för riksdagens ledamöter.

text: Beträffande arvoden till ordförande, ledamöter och suppleanter i arbetsutskottet finns föreskrifter i arvodesstadgan (RFS 1979:1) för riksdagen och dess organ.

text: Om överklagande av delegationens beslut föreskrivs i lagen (

text: ) om överklagande av administrativa beslut av riksdagens förvaltningskontor och myndigheter.

text: Lag (1989:192).


rpubl:andrar: ändr. 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

dcterms:title: Lag (1984:501) om inbetalning på likviditetskonto

rdfs:label: Finansdepartementet FMA B

text: Arbetsgivare skall betala in medel på räntebärande konto (

text: likviditetskonto

text: ) i riksbanken enligt bestämmelserna i denna lag.

text: Staten är inte skyldig att betala in medel på likviditetskonto.

text: Om det finns synnerliga skäl får regeringen medge befrielse, helt eller delvis, från skyldighet att betala in medel på likviditetskonto.

text: Andra arbetsgivare än landstingskommuner, kommuner och kyrkliga kommuner skall på likviditetskonto betala in ett belopp motsvarande 6 procent av del del av lönesumman för år 1983 som överstiger 20 miljoner kronor. Med lönesumman avses underlaget för år 1983 för arbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligt lagen (

text: ) om socialavgifter. Om beloppet inte uppgår till minst 10 000 kronor skall inbetalning inte göras.

text: För inbetalning enligt

text: första stycket

text: gäller följande. Senast den 31 augusti 1984 skall arbetsgivaren, i avräkning på det slutliga beloppet, betala in ett belopp motsvarande 3 procent av avgiftsunderlaget för preliminär arbetsgivaravgift för år 1983 till folkpensioneringen (

text: preliminär inbetalning

text: ). Om detta belopp inte uppgår till minst 5 000 kronor skall någon preliminär inbetalning på likviditetskonto inte göras. Återstoden av beloppet enligt

text: första stycket

text: skall betalas in senast den 31 januari 1985 (

text: slutlig inbetalning

text: Om den preliminära inbetalningen överstiger vad arbetsgivaren enligt

text: första stycket

text: skall betala in på likviditetskonto skall riksbanken betala tillbaka överskjutande belopp jämte 7 procent årlig ränta därå från inbetalningsdagen. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller.

text: Landstingskommuner, kommuner och kyrkliga kommuner skall senast den 31 januari 1985 på likviditetskonto betala in ett belopp motsvarande 3 procent av den del av lönesumman för år 1983 som överstiger 20 miljoner kronor. Med lönesumman avses det underlag för arbetsgivaravgift som anges i

text: 2 § första stycket

text: . Om beloppet inte uppgår till minst 10 000 kronor skall inbetalning på likviditetskonto inte göras.

text: Riksförsäkringsverket skall i god tid före den 31 augusti 1984 och den 31 januari 1985 underrätta varje arbetsgivare om hans skyldighet enligt 2 eller

text: 3 §

text: och därvid ange det belopp som skall inbetalas. Avskrift av sådan underrättelse skall tillställas riksbanken.

text: Belopp som skall betalas in på likviditetskonto avrundas till närmast lägre hundratal kronor.

text: På medel som står inne på likviditetskonto utgår årlig ränta med 7 procent, vilken läggs till kapitalet vid utgången av kalenderår. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller.

text: Om inbetalning på likviditetskonto inte sker inom föreskriven tid skall arbetsgivaren betala ränta på beloppet till statsverket. Räntan är 2 procent för varje påbörjad kalendermånad efter den månad då beloppet rätteligen skulle ha betalats till dess inbetalning sker, dock längst till och med december 1986.

text: Ränta enligt

text: första stycket

text: fastställs av riksbanken och skall betalas inom den tid som riksbanken bestämmer i varje särskilt fall. Ränta som inte betalas inom föreskriven tid får omedelbart drivas in i den ordning som gäller för indrivning av skatt enligt

text: uppbördslagen (1953:272)

text: . Restavgift utgår dock inte.

text: Riksbanken får medge befrielse, helt eller delvis, från skyldighet att erlägga ränta, när särskilda skäl föreligger.

text: Lag (1984:1114).

text: Det belopp som en arbetsgivare har betalat in på lividitetskonto skall med ränta enligt

text: 5 §

text: av riksbanken betalas tillbaka till arbetsgivaren den 30 april 1987 eller den tidigare dag som regeringen föreskriver eller beslutar i särskilda fall.

text: Lag (1986:500).

text: Riksbankens beslut enligt denna lag får inte överklagas.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984. I fall som avses i

text: 2 § första stycket andra meningen

text: föreligger dock ej depositionsskyldighet om överlåtelsen skett före den 25 april 1984.

text: Denna lag träder i kraft den 1 februari 1985 och gäller i fråga om varor som förs ut ur landet efter utgången av år 1984.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:title: Lag (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter

rdfs:label: Finansdepartementet S6

text: För skogsprodukter som förs ut ur landet under tiden den 1 juli 1984--den 30 juni 1985 skall en deposition ställas hos staten enligt denna lag.

text: Med skogsprodukter avses varor hänförliga till tulltaxenummer 47.01 och 48.01--48.08.

text: Lag (1985:27).

text: Skyldig att ställa depositionen är den för vars räkning varan förs ut ur landet. Har varan överlåtits till någon som inte är bosatt här i landet och som för ut den ur landet, skall depositionen ställas av överlåtaren eller, om inte heller denne är bosatt här i landet, den senaste överlåtaren i överlåtelsekedjan som är bosatt här i landet. Depositionsskyldighet föreligger inte när depositionsunderlaget enligt

text: 3 §

text: uppgår till högst 25 000 kronor under en kalendermånad.

text: Om den som är depositionsskyldig inte tillverkat eller bearbetat varan äger han rätt att av tillverkaren eller bearbetaren erhålla ett belopp som motsvarar det belopp som deponerats. Belopp som den depositionsskyldige får tillgång till enligt denna bestämmelse skall jämte ränta betalas tillbaka, när det deponerade beloppet återbetalas. Räntan löper från den dag beloppet erlagts till den depositionsskyldige. I övrigt gäller för räntan föreskrifterna i

text: 12 §

text: Depositionsbeloppet är 3 procent av varans försäljningspris med tillägg av fraktkostnader, försäkringspremier och andra omkostnader för varan före avgång från gränsort i Sverige (

text: depositionsunderlaget

text: ). Om försäljningspriset bestämts i utländskt myntslag skall det omräknas till svenska kronor enligt bankernas noterade säljkurs den femtonde i den månad under vilken exporten skedde. Om särskilda skäl föreligger får generaltullstyrelsen föreskriva annan grund för omräkningen. Har varan inte överlåtits utgörs depositionsunderlaget av marknadspriset på avsändningsorten med motsvarande tillägg.

text: Om särskilda skäl föreligger får depositionsunderlaget utgöras av tillverkarens försäljningspris jämte tillägg som anges i

text: första stycket

text: Frågor om depositionsskyldighet enligt denna lag prövas av tullmyndighet, som också kontrollerar efterlevnaden av lagen. Med tullmyndighet avses generaltullstyrelsen eller den underlydande myndighet som är behörig enligt vad generaltullstyrelsen bestämmer.

text: Bestämmelserna i

text: 37 §§

text: tullagen (1973:670)

text: skall tillämpas.

text: Den för vars räkning en vara som avses i

text: 1 §

text: förs ut under där angiven tidsperiod skall i exportanmälan uppge huruvida han är bosatt här i landet och, om så inte är fallet, från vem han förvärvat varan.

text: Tullmyndigheten får anmoda även överlåtare som inte är bosatt här i landet att lämna upplysning om från vem en vara enligt

text: första stycket

text: förvärvats.

text: I fall som avses i

text: 2 § första stycket andra meningen

text: skall myndigheten skyndsamt underrätta den som kan vara depositionsskyldig om utförseln.

text: Depositionsbelopp fastställs av tullmyndigheten.

text: Den som är depositionsskyldig enligt

text: 2 §

text: skall till ledning för tullmyndighetens beslut lämna deklaration för kalendermånad under vilken utförsel ägt rum. Deklarationen skall ha kommit in till tullmyndigheten senast den tjugonde i månaden närmast efter den månad då utförseln ägde rum eller, i fall som avses i

text: 2 § första stycket andra meningen

text: , då den depositionsskyldige fick kännedom om att utförseln skett.

text: I deklarationen skall redovisas de varor enligt

text: 1 §

text: som förts ut ur landet under månaden med angivande av varuslag, tulltaxenummer, kvantitet, värde enligt

text: 3 §

text: samt depositionsbeloppet.

text: Depositionsbeloppet skall erläggas till tullmyndigheten senast den dag då deklarationen skall ha kommit in.

text: Om den depositionsskyldige inte avger deklaration eller om uppgifterna i deklarationen är så bristfälliga att de inte kan läggas till grund för en tillförlitlig beräkning av depositionsbeloppet, får detta bestämmas efter skälig grund.

text: Tullmyndigheten skall meddela nytt beslut om fastställande av depositionsbeloppet, om verkställd utredning, granskning eller något annat förhållande ger anledning till det. Sådant beslut får inte meddelas efter utgången av år 1985.

text: Tullmyndigheten skall snarast sätta in erlagda depositionsbelopp på konto i riksbanken.

text: Deponerade belopp skall betalas tillbaka av riksbanken den 1 juli 1987 eller den tidigare dag som regeringen föreskriver eller i särskilda fall beslutar.

text: På deponerat belopp löper ränta från dagen för inbetalningen till tullmyndigheten till dess beloppet betalas tillbaka. Räntan betalas ut i samband med återbetalning av det deponerade beloppet. Den beräknas för år efter den räntesats som motsvarar det av riksbanken fastställda, vid varje tid gällande diskontot och läggs till det deponerade beloppet vid utgången av kalenderår. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller.

text: Om synnerliga skäl föreligger får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, generaltullstyrelsen medge befrielse, helt eller delvis, från skyldigheten att ställa deposition.

text: Om depositionsbelopp inte betalas inom föreskriven tid skall den depositionsskyldige erlägga ränta till staten. Räntan är 2 procent av felande belopp för varje påbörjad kalendermånad räknat från och med den månad då beloppet rätteligen skulle ha betalats till dess inbetalning sker, dock längst till dess deponerat belopp skulle ha betalats tillbaka.

text: Generaltullstyrelsen får medge befrielse, helt eller delvis, från skyldighet att erlägga ränta, när särskilda skäl föreligger.

text: Har den som är depositionsskyldig, i deklaration eller annat skriftligt meddelande om sin skyldighet att ställa deposition, lämnat en uppgift som befinns vara oriktig, skall den depositionsskyldige påföras en avgift som uppgår till 20 procent av det depositionsbelopp som ytterligare rätteligen skall ställas.

text: I fall som avses i

text: 9 §

text: skall den depositionsskyldige påföras en avgift som uppgår till 20 procent av depositionsbeloppet till den del det överstiger det depositionsbelopp som skulle ha fastställts enligt de skriftliga uppgifter som lämnats.

text: Har depositionsskyldig, som lämnat oriktig uppgift eller underlåtit att lämna deklaration, frivilligt rättat felet skall avgift inte påföras. Avgift påförs inte heller i samband med rättelse av felräkning eller skrivfel, som uppenbart framgår av deklaration eller annat skriftligt meddelande från den depositionsskyldige.

text: Avgift enligt

text: 15 §

text: får efterges om oriktigheten eller underlåtenheten med hänsyn till omständigheterna framstår som ursäktlig eller om depositionen avser ett ringa värde.

text: Bestämmelserna i

text: första stycket

text: beaktas även utan yrkande, när omständigheterna i ärendet föranleder det.

text: Frågor om ränta enligt

text: 14 §

text: och avgift enligt

text: 15 §

text: prövas av tullmyndigheten.

text: Ränta enligt

text: 14 §

text: och avgift enligt

text: 15 §

text: får omedelbart drivas in i den ordning som gäller för indrivning av skatt enligt

text: uppbördslagen (1953:272)

text: . Restavgift utgår dock inte.

text: Beslut enligt denna lag som meddelas av någon annan tullmyndighet än generaltullstyrelsen får överklagas hos generaltullstyrelsen genom besvär.

text: Generaltullstyrelsens beslut enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Kammarrättens beslut får inte överklagas.

text: Vid besvär förs det allmännas talan hos besvärsmyndigheten av den tjänsteman (

text: allmänt ombud

text: ) vid generaltullstyrelsen, som regeringen utsett.

text: Beslut enligt denna lag får överklagas endast av den depositionsskyldige eller av det allmänna ombudet.

text: Har en part överklagat ett beslut enligt denna lag får också motparten överklaga beslutet, även om den för honom föreskrivna besvärstiden har gått ut. Motpartens besvär skall ha kommit in till den myndighet eller domstol som har att pröva besvären inom två veckor från utgången av den tid inom vilken de först anförda besvären senast skulle ha anförts.

text: Återkallas eller förfaller på annat sätt den första besvärstalan är även den senare besvärstalan förfallen.

text: Har deposition ställts eller ränta enligt

text: 14 §

text: eller avgift enligt

text: 15 §

text: erlagts med för högt belopp återbetalas det överskjutande beloppet. Därvid tillämpas

text: 22 § första

text: och

text: andra styckena

text: tullagen (1973:670)

text: Avgift som avses i

text: 15 §

text: är inte avdragsgill vid inkomsttaxeringen.


dcterms:title: Lag (1984:503) om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag

text: är eller har varit inregistrerade vid Stockholms fondbörs, eller

text: är eller har varit föremål för handel enligt ett avtal som bolaget har träffat med en svensk fondkommissionär med skyldighet för denne att på begäran av envar avge kurser på aktierna och att till dessa kurser köpa och sälja sådana aktier.

text: Denna lag gäller svenska aktiebolag vilka utgett aktier, som under verksamhetsåret 1984 eller del därav,

text: Med verksamhetsåret 1984 avses i denna lag det räkenskapsår som inleds närmast efter den 1 juli 1983. Är detta verksamhetsår kortare än åtta månader skall verksamhetsåret 1984 anses omfatta även det följande räkenskapsåret.

text: Aktiebolag som avses i

text: 1 §

text: får inte lämna utdelning för verksamhetsåret 1984 med större sammanlagt belopp än som lämnades för det räkenskapsår som närmast föregick verksamhetsåret 1984. Har fondemission eller ändringar av akties nominella belopp skett under verksamhetsåret får utdelningen på en aktie avrundas uppåt till närmast högre tiotal ören.

text: Är verksamhetsåret 1984 inte av samma längd som det närmast föregående räkenskapsåret skall vid beräkning av det belopp som får delas ut omräkning ske med hänsyn härtill.

text: Utan hinder av

text: 2 §

text: får utdelning lämnas på nyemitterade aktier om nyemission har skett i samband med en ökning av bolagets aktiekapital som har anmälts för registrering under verksamhetsåret 1984. Sådan utdelning får dock för nyemitterad aktie inte överstiga utdelningen på aktie under det närmast föregående räkenskapsåret. Finns aktier av olika slag och är de nyemitterade aktierna av ett slag som redan finns görs jämförelsen enbart med aktier av samma slag. Avser nyemissionen ett nytt slag av aktier får utdelningen på varje sådan aktie inte överstiga genomsnittet av utdelningen på tidigare utgivna aktier.

text: Vad som nu sagts om utdelning på nyemitterade aktier får också tillämpas på aktier som under verksamhetsåret 1984 getts ut vid utbyte av konvertibla skuldebrev eller på grund av skuldebrev med optionsrätt till nyteckning.

text: Med

text: utdelning

text: avses vinstutdelning genom utbetalning av pengar till aktieägarna enligt

text: 12 kap.

text: aktiebolagslagen (1975:1385)

text: 52 § lagen (1955:183)

text: om bankrörelse eller

text: 12 kap.

text: försäkringsrörelselagen

text: (1982: 713).

text: Aktiebolag som lämnar utdelning i strid med samma lag skall till statsverket inbetala en avgift motsvarande vad som utdelats för mycket. Avgiften fastställs av bankinspektionen. Den får omedelbart drivas in i den ordning som gäller för indrivning av skatt enligt

text: uppbördslagen (1953:272)

text: . Restavgift utgår dock inte.

text: Avgiften får efterges, helt eller delvis, om ett bolag på grund av ursäktligt misstag kommit att dela ut för högt belopp.

text: Avgiften är inte avdragsgill vid inkomsttaxering.

text: Om det finns särskilda skäl får bankinspektionen medge att utdelning får ske med ett högre belopp än som följer av bestämmelserna i 2 eller

text: 3 §

text: Bankinspektionens beslut enligt

text: 5 §

text: får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Kammarrättens beslut får inte överklagas.

text: Bankinspektionens beslut enligt

text: 6 §

text: får överklagas hos regeringen genom besvär.


rpubl:andrar: ändr. 19, 24 §§; ny 19 a §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om utbildning som länsarbetsnämnden har fattat beslut om före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 8, 12-16, 23, 25-30 §§, rubr. närmast före 12, 25 §§; nuvarande 4-7, 9-11, 18-22, 24 §§ betecknas 6-16, 18, 19 §§; ändr. författningsrubr., nya 12-16, 18, 19 §§, 2, 3, 17 §§, rubr. närmast före 1 §; rubr. närmast före 3, 4, 21 §§ sätts närmast före 2, 6, 13 §§; nya 4, 5, 20 §§, rubr. närmast före 20 §; omtryck

rpubl:andrar: ny 21 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 4 §§

rpubl:andrar: upph. 14 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993.

text: Äldre bestämmelser i

text: 13 §

text: skall fortfarande gälla när bidraget avser utbildningskostnader före ikraftträdandet.

text: Äldre bestämmelser i

text: 19 §

text: skall fortfarande gälla om utbildningen har påbörjats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 15 §; ändr. 13, 19 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994. De nya bestämmelserna skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 20 §

dcterms:identifier: SFS 1984:518 i lydelse enligt SFS 2000:978

dcterms:title: Förordning (1984:518) om bidrag till utbildning i företag

text: Inledande bestämmelse

text: de anställda för att upprätthålla och främja sysselsättningen, och

text: den som är delägare och personligt verksam i ett litet eller medelstort företag utan att vara anställd i detta.

text: Förordning (1994:938).

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om statsbidrag till arbetsgivare som tillhandahåller utbildning åt

text: Bidragsgrundande utbildning

text: intern och extern rekrytering eller anpassning av arbetsstyrkans kompetens till ändrade förhållanden främst i samband med tekniska förändringar eller förändrad arbetsorganisation, och

text: att förhindra permitteringar eller uppsägningar.

text: Förordning (1994:938).

text: Bidrag kan lämnas vid utbildning som medverkar till

text: 3 § har upphävts genom förordning (1991:888).

text: 4 § har upphävts genom förordning (1991:888).

text: Vid prioritering mellan flera ansökningar om bidrag skall det arbetsmarknadspolitiska värdet av eventuella motprestationer beaktas. Därvid skall företräde ges utbildningsinsatser för anställda med kort utbildning och för utbildning som syftar till en jämnare könsfördelning på arbetsplatsen.

text: Förordning (1991:888).

text: Bestämmelser rörande utbildningen

text: Utbildningen kan anordnas av arbetsgivaren eller förläggas hos en utomstående utbildningsanordnare.

text: Förordning (1986:1023).

text: Utbildningen får bedrivas på hel- eller deltid.

text: Utbildningen skall genomföras enligt en plan som upprättas av arbetsgivaren. Planen skall ange utbildningens mål och målgrupp. I fråga om utbildning som anordnas av arbetsgivaren skall planen dessutom ange utbildningens innehåll och uppläggning. Om utbildningen avser anställda, skall planen upprättas i samråd med berörda arbetstagarorganisationer.

text: Förordning (1994:938).

text: Utbildningsplanen skall godkännas av länsarbetsnämnden.

text: Förordning (1994:938).

text: Berörda arbetstagarorganisationer skall ges möjlighet att medverka vid genomförandet och tillsynen av utbildning för anställda som anordnas av arbetsgivaren.

text: Förordning (1994:938).

text: Utbildningen skall vara yrkesinriktad. Den får emellertid avse allmänna ämnen, om detta är en förutsättning för en yrkesinriktad utbildning eller för att deltagaren skall kunna utföra förändrade arbetsuppgifter till följd av ny teknik eller nya arbetsmetoder.

text: Förordning (1994:938).

text: Utbildningen skall vara skild från den ordinarie produktionen. Om utbildningens inriktning eller andra liknande skäl kräver det, får dock enstaka moment i utbildningen ske i samband med produktionen.

text: 12 § har upphävts genom förordning (1994:938).

text: Bidragets storlek m.m.

text: Bidrag får lämnas till de kostnader för utbildning, lön, uppdragsersättningar och liknande som arbetsgivaren har för utbildningen med högst 60 kronor för varje timme som någon deltar i utbildningen.

text: Förordning (1994:938).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1992:321).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1993:727).

text: Bidrag för anställda får beviljas endast under förutsättning att det i anställningen lämnas lön och andra anställningsförmåner enligt kollektivavtal eller att lönen och förmånerna är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen.

text: För arbetstagare som har varit anställda hos arbetsgivaren innan utbildningen började får anställningsförmånerna inte minskas under utbildningstiden av det skälet att arbetstagaren genomgår utbildning.

text: Förordning (1994:938).

text: Nyanställningar som äger rum i samband med att bidrag lämnas skall ske efter anvisning av den offentliga arbetsförmedlingen.

text: Förordning (1987:514).

text: för sådana utbildningar som arbetsgivaren enligt lag eller avtal är skyldig att bekosta, eller

text: för utbildning av personer som är anställda inom ramen för den verksamhet som bedrivs av Samhall Aktiebolag och de dotterbolag som ingår i Samhallgruppen.

text: Förordning (1994:938).

text: Bidrag får inte lämnas

text: Bidrag lämnas under högst 920 timmar för varje deltagare under en tid av två år räknat från den dag då utbildningen påbörjades.

text: Förordning (1994:938).

text: 19 a § har upphävts genom förordning (1987:514).

text: Bestämmelse om handläggningen

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 40 §§

text: förordningen (

text: ) om arbetsmarknadspolitiska program gäller när denna förordning tillämpas.

text: Förordning (2000:978).

text: Innan ett ärende om bidrag för anställda avgörs, skall berörda arbetstagarorganisationer ha fått tillfälle att yttra sig.

text: Förordning (1994:938).

text: 30 §§

text: har upphävts genom

text: förordning (1987:514).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984 då förordningen (

text: ) om anställning med lönebidrag skall upphöra att gälla. Beslut om lönebidrag som har meddelats enligt den upphävda förordningen gäller dock fortfarande. De nya bestämmelserna gäller i tillämpliga delar även på sådana beslut.

text: 10 § tredje stycket

text: tillämpas emellertid endast i fråga om anställningar som tillträds efter ikraftträdandet. Tid under vilken bidrag har lämnats enligt föreskrifterna i den upphävda förordningen skall jämställas med bidragstid enligt de nya bestämmelserna.

text: Vad regeringen i förordning eller särskilt beslut har föreskrivit om anställning med lönebidrag skall i stället avse bidrag enligt denna förordning.

text: Förordning (1984:737).

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 4, 16 §§; ny 23 a §

rpubl:andrar: ändr. 30 §

rpubl:andrar: ny 27 §

rpubl:andrar: ändr. 26, 31 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 15 maj 1990. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 maj 1990.

rpubl:andrar: ny 18 a §

rpubl:andrar: ändr. 18 a §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1984:519) om introduktions- och lönebidrag

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om statsbidrag i form av introduktions- och lönebidrag.

text: Lönebidrag finns också i form av särskilt lönebidrag.

text: Bidragen lämnas för att bereda anställning åt sådana arbetshandikappade för vilka andra åtgärder inte lämpligen kan vidtas för att underlätta en arbetsplacering.

text: För rätt till bidrag gäller de allmänna villkoren i

text: 10 §§

text: och de särskilda villkor som anges för varje bidragsform.

text: Med

text: arbetshandikappade

text: avses i denna förordning arbetssökande som på grund av fysiska, psykiska, förståndsmässiga eller socialmedicinska handikapp har nedsatt arbetsförmåga och som därför har eller kan förväntas få svårigheter att få eller behålla en anställning på den reguljära arbetsmarknaden.

text: Med

text: statliga myndigheter

text: avses i denna förordning inte affärsdrivande verk.

text: Allmänna villkor för bidrag

text: Bidrag får lämnas endast till arbetsgivare som nyanställer en arbetshandikappad, om inte annat följer av vad som föreskrivs i fråga om varje bidragsform.

text: Om en offentlig arbetsgivare anställer en person som har sysselsatts i skyddat arbete hos arbetsgivaren enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, skall anställningen anses som en nyanställning.

text: Förordning (1985:510).

text: Bidrag får lämnas endast om arbetstagaren anvisas till anställningen av den offentliga arbetsförmedlingen och om förmedlingen bedömer att arbetsuppgifterna och arbetsförhållandena är lämpliga för arbetstagaren.

text: Bidrag får beviljas endast under förutsättning att det i anställningen utgår lön och andra anställningsförmåner enligt kollektivavtal eller att lönen och förmånerna är jämförbara med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen.

text: Bidrag får lämnas längst till och med utgången av månaden före den då den anställde fyller 65 år eller, om det finns särskilda skäl, till och med utgången av den månad då den anställde fyller 66 år.

text: Förordning (1985:25).

text: är anställda inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete eller

text: varaktigt sysselsätts vid en arbetsplats som är anordnad för beredskapsarbete eller vid en annan tillfällig arbetsplats som inte ingår i en myndighets ordinarie organisation.

text: Bidrag får inte lämnas för dem som

text: Bidrag får inte heller lämnas för anställda för vilka bidrag till arbetsbiträde lämnas. Detta gäller dock inte, i den utsträckning som regeringen i särskild ordning medger det, i fråga om gravt handikappade, som behöver personlig hjälp på arbetsplatsen. Om lönebidrag och bidrag till arbetsbiträde lämnas samtidigt, får bidragen tillsammans inte överstiga lönekostnaden för den anställde.

text: Som lönekostnader enligt denna förordning räknas också lönebikostnader.

text: Som bidragsgrundande lönekostnader får endast räknas lönekostnader som hänför sig till normal veckoarbetstid.

text: Den del av den anställdes månadslön vid heltidsarbete som överstiger 40 procent av det enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring gällande basbeloppet får inte läggas till grund för bidrag. Om arbetstiden är kortare, skall den bidragsgrundande lönen minskas i motsvarande mån. Vad som nu har sagts gäller dock inte dem som är anställda hos statliga myndigheter.

text: Introduktionsbidrag

text: Introduktionsbidrag får lämnas när arbetstagaren är i behov av en ingående introduktion och särskilda anpassningsåtgärder behöver vidtas på arbetsplatsen. Introduktionen och anpassningsåtgärderna skall avpassas till arbetstagarens behov och förutsättningar.

text: Till statliga myndigheter, allmänna försäkringskassor, allmännyttiga organisationer och arbetsgivare som enligt

text: 17 § femte stycket

text: i bidragshänseende jämställs med statliga myndigheter får introduktionsbidrag lämnas endast om arbetstagaren efter bidragsperiodens utgång bedöms kunna få en anställning hos arbetsgivaren utan att lönebidrag lämnas.

text: Introduktionsbidrag lämnas i första hand för anställningar som gäller tills vidare. Bidraget får dock lämnas också för provanställningar och andra tidsbegränsade anställningar.

text: arbetstagaren till följd av en längre tids frånvaro från arbetet på grund av sjukdom är i behov av rehabilitering i form av arbetsprövning eller arbetsträning på arbetsplatsen och

text: sjukpenning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring eller motsvarande ersättning enligt annan författning inte utgår.

text: För arbetshandikappade som redan är anställda hos arbetsgivaren får introduktionsbidrag lämnas endast om

text: Introduktionsbidrag lämnas med 90 procent av lönekostnaden under högst 960 timmar.

text: Lönebidrag

text: För arbetshandikappade som redan är anställda hos arbetsgivaren får lönebidrag lämnas endast om den anställde återgår till arbetet efter att ha uppburit helt sjukbidrag enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring och bedöms inte kunna behålla anställningen om inte bidraget lämnas.

text: Förordning (1985:510).

text: Till statliga myndigheter och allmänna försäkringskassor lämnas lönebidrag motsvarande hela lönekostnaden.

text: Till allmännyttiga organisationer lämnas lönebidrag med 90 procent av lönekostnaden.

text: Till andra arbetsgivare lämnas lönebidrag med 50 procent av lönekostnaden under de två första anställningsåren och med 25 procent under de två därpå följande åren. Om bidragstiden förlängs därefter, lämnas bidraget med 25 procent.

text: När lönebidrag beviljas för en arbetshandikappad som redan är anställd hos arbetsgivaren lämnas bidraget med 25 procent av lönekostnaden under fyra år, såvida det inte finns skäl att förlänga bidragstiden.

text: Enligt föreskrifter som regeringen meddelar i särskild ordning kan lönebidrag motsvarande hela lönekostnaden lämnas också till andra arbetsgivare än dem som avses i

text: första stycket

text: Anvisning till anställningar för vilka lönebidrag lämnas enligt

text: 17 § första

text: andra

text: eller

text: femte stycket

text: skall främst avse svårt arbetshandikappade.

beteckning: 18 a §

text: Till en arbetsgivare som anställer någon som uppbär förtidspension eller sjukbidrag enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring lämnas lönebidrag motsvarande högst 50 procent av lönekostnaden. Bidraget lämnas under högst fyra anställningsår, såvida det inte finns skäl att förlänga bidragstiden. Lägre bidrag får lämnas om det är motiverat med hänsyn till den anställdes arbetsförmåga.

text: Bestämmelserna i

text: 10 § tredje stycket

text: gäller inte när lönebidrag lämnas enligt denna paragraf.

text: Förordning (1990:1359).

text: Särskilt lönebidrag

text: Särskilt lönebidrag får lämnas vid anställning av sådana arbetssökande som har svåra fysiska, psykiska eller socialmedicinska arbetshandikapp eller som är psykiskt utvecklingsstörda och som annars riskerar att bli förtidspensionerade eller måste beredas skyddat arbete.

text: Särskilt lönebidrag får också lämnas vid anställning av sådana arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga och som är i behov av fortlöpande arbetsbiträde, om biträdet åsamkar arbetsgivaren avsevärda merkostnader.

text: den anställde har fått försämrad arbetsförmåga och bedöms inte kunna behålla anställningen, såvida inte särskilt lönebidrag lämnas och

text: arbetsgivaren har endast ett fåtal anställda.

text: För en arbetshandikappad som redan är anställd hos arbetsgivaren och för vilken arbetsgivaren uppbär lönebidrag får särskilt lönebidrag lämnas om

text: Särskilt lönebidrag lämnas med 90 procent av lönekostnaden under det första anställningsåret och med 50 procent under de tre därpå följande åren. Om bidragstiden förlängs därefter, lämnas bidraget med 50 procent, såvida det inte finns skäl att lämna bidrag med den lägre procentsatsen enligt

text: 17 § tredje stycket

text: För lönebidrag och särskilt lönebidrag gemensamma villkor

text: Bidrag enligt

text: 17 § första

text: andra

text: och

text: femte styckena

text: lämnas så länge som villkoren för bidraget är uppfyllda.

text: Bidrag enligt

text: 17 § tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: samt särskilt lönebidrag får förlängas utöver det fjärde anställningsåret, om det är motiverat med hänsyn till den anställdes arbetsförmåga och möjligheter att övergå till en anställning utan lönebidrag. Prövningen av om bidragstiden skall förlängas skall göras i god tid före utgången av det fjärde året och därefter med ett till tre års mellanrum.

text: Vid bestämmande av bidragstid enligt

text: och

text: 21 §§

text: bortses från tid under vilken introduktionsbidrag har lämnats.

text: Bidrag för en arbetstagare som redan är anställd hos arbetsgivaren får inte lämnas till statliga myndigheter, affärsdrivande verk, allmänna försäkringskassor, allmännyttiga organisationer och arbetsgivare som enligt

text: 17 § femte stycket

text: i bidragshänseende jämställs med statliga myndigheter.

text: Övergår en arbetshandikappad för vilken lönebidrag eller särskilt lönebidrag lämnas till en anställning utan sådant bidrag, får bidragsgivningen återupptas inom tre år om den handikappades arbetsförmåga försämras. När bidrag åter börjar lämnas skall bidragsnivån bestämmas med hänsyn till dels handikappets svårighetsgrad, dels den tid under vilken bidrag tidigare har lämnats.

text: Förordning (1985:510).

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 22 §§

text: förordningen (

text: ) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten gäller när denna förordning tillämpas.

text: Förordning (1987:414).

text: Bidrag beräknas och betalas ut i efterskott halvårsvis eller för de kortare perioder som arbetsmarknadsstyrelsen bestämmer.

text: Länsarbetsnämnden skall i samverkan med arbetsgivaren vidta åtgärder för att främja att den som har en anställning för vilken bidrag lämnas så snart som möjligt övergår till en anställning utan bidrag.

text: Förordning (1989:523).

text: Innan ett ärende om bidrag avgörs, skall berörda arbetstagarorganisationer ha fått tillfälle att yttra sig.

text: Förordning (1989:158).

text: 28 § har upphävts genom förordning (1987:414).

text: 29 § har upphävts genom förordning (1987:414).

text: Beslut att inte anvisa någon till en anställning för vilken introduktions- eller lönebidrag lämnas får inte överklagas. Rätten att överklaga beslut följer i övrigt av

text: och

text: 51 §§

text: förordningen (

text: ) med instruktion för arbetsmarknadsverket.

text: Förordning (1988:1590).

text: Arbetsmarknadsstyrelsen meddelar de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. Föreskrifter som berör statsförvaltningen meddelas efter samråd med statens arbetsgivarverk.

text: Förordning (1989:523).


rpubl:andrar: forts. giltighet

rpubl:andrar: upph. 9-12 §§; ändr. författningsrubr., 1, 2, 6-8 §§, ikraftträdandebest.; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992. Den äldre bestämmelsen i

text: 4 §

text: gäller fortfarande när beslut om bidrag har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: rubr. närmast före 6 § sätts närmast efter 12 §; ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 §§; nya 9, 10, 11, 12, 13 §§, rubr. närmast för 6, 10, 11 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4 §§; ny 5 a §

rpubl:andrar: ändr. 2 a, 13 §§

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: upph. 2 a, 5, 5 a, 9, 10, 12 §§, rubr. närmast före 10 §; ändr. 2, 4, 6, 13 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

text: Den upphävda förordningen tillämpas fortfarande i fråga om anvisning av länsarbetsnämnden före den 1 januari 1999.

dcterms:title: Förordning (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet

text: Inledande bestämmelse

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om statsbidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet.

text: Bidraget är avsett att utgöra ett tillskott till näringsidkarens försörjning under inledningsskedet av verksamheten.

text: Bidrag får inte lämnas till den som för samma tid som bidraget avser har anvisats verksamhet för arbetslivsutveckling enligt förordningen (

text: ) om arbetslivsutveckling.

text: Förordning (1997:1285).

text: Villkor för bidrag

text: är arbetslös,

text: riskerar att bli arbetslös, eller

text: är bosatt inom ett område som betecknas som stödområde 1 eller 2 enligt

text: 16 § förordningen (1990:642)

text: om regionalpolitiskt företagsstöd.

text: Bidrag får lämnas till den som

text: Bidrag får för de fall som anges i

text: första stycket 1

text: och

text: endast lämnas till den som söker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen och som inte kan få ett lämpligt arbete.

text: Bidrag får lämnas från och med den dag bidragstagaren fyller 20 år.

text: Förordning (1998:572).

text: 2 a § har upphävts genom förordning (1996:1101).

text: Bidrag får lämnas endast till den som bedöms ha goda förutsättningar att bedriva näringsverksamheten.

text: Bidrag får vidare lämnas endast om verksamheten bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge bidragstagaren en varaktig sysselsättning.

text: Rätten till bidrag skall inte gå förlorad av det skälet att sökanden vidtar förberedelser för att starta verksamheten.

text: Förordning (1992:1465).

text: Bidragets storlek m.m.

text: Närmare bestämmelser om bidraget finns i förordningen (

text: ) om aktivitetsstöd.

text: Förordning (1996:1101).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1996:1101).

text: 5 a § har upphävts genom förordning (1996:1101).

text: Innan bidrag lämnas skall yttrande över de förhållanden som nämns i

text: 3 § första stycket

text: hämtas in från ett lämpligt organ, om det inte bedöms vara obehövligt.

text: Förordning (1996:1101).

text: Bidrag enligt denna förordning får lämnas samtidigt som näringshjälp enligt förordningen (

text: ) om bidrag till arbetshjälpmedel m.m. eller något annat bidrag som är avsett att täcka investeringskostnader lämnas för verksamheten.

text: Förordning (1992:667).

text: Länsarbetsnämnden beslutar i fråga om rätten till bidrag.

text: Förordning (1992:667).

text: 9 § har upphävts genom förordning (1996:1101).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1996:1101).

text: Överklagande

text: Länsarbetsnämndens beslut om rätten till bidrag får överklagas hos Arbetsmarknadsstyrelsen. Andra beslut av länsarbetsnämnden får inte överklagas.

text: Förordning (1992:667).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1996:1101).

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelsen i

text: 21 § förordningen (1987:405)

text: om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten gäller när denna förordning tillämpas.

text: Förordning (1996:1101).