rpubl:andrar: ändr. 10 §; ny 10 a §

rpubl:andrar: nya 5 a §, rubr. närmast före nya 5 a §

rpubl:andrar: ändr. 10 a §

rpubl:andrar: ändr. 4, 5, 6, 9 §§; nya 4 a, 8 a §§

rpubl:andrar: ändr. 11 §

dcterms:title: Förordning (1982:39) om resurstimmar i gymnasieskolan

text: Inledande föreskrifter

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om extra timunderlag för lärartjänstgöring vid kommunernas gymnasieskolor för att tillgodose vissa särskilda ändamål (

text: resurstimmar

text: I denna förordning avses med

text: kommun kommun, landstingskommun eller kommunalförbund,

text: skolstyrelse kommuns skolstyrelse eller motsvarande nämnd i landstingskommun eller kommunalförbund,

text: skolenhet

text: skolenhet enligt

text: skolförordningen (1971:235)

text: såvitt avser skolenhetens gymnasieskolutbildning,

text: redovisningsår tiden den 1 juli-den 30 juni nästa kalenderår,

text: timme en lektion om 40 minuter,

text: veckotimme en lektion om 40 minuter i veckan.

text: Vid tillämpningen av denna förordning räknas till en skolenhet även en till denna organisatoriskt knuten filialutbildning enligt förordningen (

text: ) om yrkesinriktad filialutbildning i gymnasieskolan.

text: Förordning (1982:899).

text: För varje redovisningsår beräknas dels resurstimmar för kommunens gymnasieskola i dess helhet (

text: skolstyrelsens förstärkningsresurs

text: ), dels resurstimmar för varje skolenhet (

text: skolenhetsbunden förstärkningsresurs

text: av skolstyrelsens förstärkningsresurs

text: I timplanerna finns vissa timmar till förfogande. Det sammanlagda antalet timmar till förfogande för varje skolenhet räknas som resurstimmar.

text: I timplanerna anges möjliga delningar av klass eller grupp för studietekniska övningar. Det tillskott av lärartimmar som skulle följa om delningarna genomfördes i full utsträckning på varje skolenhet räknas som resurstimmar,

text: I

text: 8 kap.

text: och

text: 41 a §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: finns föreskrifter om stödundervisning och samordnad specialundervisning. För varje skolenhet beräknas såsom resurstimmar 0,8 veckotimmar för varje påbörjat 16-tal elever på de studievägar, där en klass får omfatta högst 16 elever, och 0,8 veckotimmar för varje påbörjat 30-tal elever på de studievägar, där en klass får omfatta högst 30 elever.

text: Enligt

text: 8 kap. 5 § skolförordningen

text: får i gymnasieskolan anordnas frivillig undervisning i musik, bild, dramatik och idrott. Resurstimmar beräknas med utgångspunkt i det sammanlagda antalet elever vid kommunens gymnasieskola. Elever i specialkurs som omfattar mindre än en årskurs undantas dock. För undervisning i idrott beräknas två veckotimmar för varje påbörjat tusental elever. För övriga ämnen beräknas sammanlagt en veckotimme för varje fullbordat 45-tal elever.

text: Förordning (1985:589).

text: Skolstyrelsens förstärkningsresurs är summan av följande resurstimmar.

beteckning: 4 a §

text: I förordningen (

text: ) om gymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag finns för minst två terminer långa studievägar föreskrifter om inverkan av förändringar i elevantal samt om rapporter och avstämningsdagar.

text: Resurstimmar enligt

text: 4 §

text: skall beräknas på grundval av det elevantal som vid tiden för den preliminära rapporten i maj kan väntas föreligga avstämningsdagen den 15 januari. I fråga om undervisning som inte skall ingå i den preliminära rapporten i maj skall resurstimmar beräknas med hänsyn till förhållandena den 15 september.

text: Förordning (1985:589).

text: Beräkning av skolenhetsbunden förstärkningsresurs

text: I timplanerna anges möjliga delningar av klass eller grupp för laborationer och konstruktionsövningar i naturvetenskapliga och tekniska ämnen, för undervisning i nybörjarspråk och för ytterligare ändamål utöver vad som avses i

text: 4 § 2.

text: Det tillskott av lärartimmar som skulle följa om delningarna genomfördes i full utsträckning på skolenheten räknas som resurstimmar. Vid beräkningen tillämpas föreskrifterna i

text: 4 a § andra stycket

text: Enligt föreskrifterna i

text: 18 kap. 7 a § skolförordningen (1981:235)

text: avgör rektor i vad mån ersättare behövs för undervisningen, när en lärare eller rektor eller biträdande skolledare med undervisningsskyldighet är ledig under kortare tid från tjänstgöring i gymnasieskolan. De lärartimmar som sparas in, när ersättare inte anlitas, räknas som resurstimmar.

text: I allmänna bestämmelser om timplaner anges för årskurs 3 av de tre- och fyråriga linjerna att högst två veckotimmar får läggas ut som självstudietid för eleverna. De lärartimmar som sparas in, när lärare inte anlitas, räknas som resurstimmar.

text: Förordning (1985:589).

text: Den skolenhetsbundna förstärkningsresursen är summan av följande resurstimmar.

text: Extra resurstimmar

text: I förordningen (

text: ) om extra resurstimmar i gymnasieskolan finns föreskrifter om tillskott i vissa fall till skolstyrelsens förstärkningsresurs eller en skolenhetsbunden förstärkningsresurs genom resurstimmar utöver dem som följer av

text: och

text: 5 §§

text: Förordning (1984:44).

text: Användningen av förstärkningsresurserna

text: Förstärkningsresurserna skall främst användas för elever med särskilda behov av stöd och hjälp i sitt skolarbete. Åtgärderna kan därvid avse stödundervisning och samordnad specialundervisning enligt

text: 8 kap.

text: 41 a

text: och

text: 43 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: Delning av klasser och grupper av pedagogiska skäl eller med hänsyn till lokalförhållandena och anordnande av flera grupper än som följer av föreskrifterna i

text: 8 kap. 18 § första stycket skolförordningen

text: Verksamheter för vilka timmar till förfogande skall användas enligt läroplanens allmänna anvisningar.

text: Start eller fortgång av undervisning i ett ämne eller enligt viss kurs i ett ämne med ett lägre antal elever än gällande bestämmelser föreskriver, i fall där det inte innebär start eller bibehållande av gren eller variant.

text: Avvikelser från gällande föreskrifter om timreduktioner vid låga elevtal.

text: Frivillig undervisning enligt

text: 8 kap. 5 § skolförordningen

text: Förordning (1985:589).

text: Därutöver får förstärkningsresurserna användas till följande verksamheter och åtgärder.

text: Samtliga resurstimmar i skolstyrelsens förstärkningsresurs skall tilldelas kommunens skolenheter med gymnasieskola.

text: Om det finns mer än en skolenhet bestämmer skolstyrelsen antalet resurstimmar för var och en av dem efter vad skolstyrelsen finner lämpligast.

beteckning: 8 §

text: Den skolenhetsbundna förstärkningsresursen och de resurstimmar som blir skolenhetens enligt

text: 7 §

text: utgör skolenhetens samlade förstärkningsresurs. Denna fördelas av rektor för skolenheten på det sätt som rektor bedömer lämpligast för att vid skolenheten tillgodose de ändamål som avses i

text: 6 §

beteckning: 8 a §

text: Skolstyrelsen i varje kommun skall fastställa riktlinjer för användningen av tillgängliga förstärkningsresurser inom kommunen.

text: Förordning (1985:589).

ordinal: 8 a

text: Statsbidrag

beteckning: 9 §

text: I fråga om statsbidrag för ianspråktagna resurstimmar gäller förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning. Handhar annan än lärare verksamhet under resurstimmar som läggs ut för ändamål som avses med timmar till förfogande, gäller

text: 9 § nämnda förordning

text: Enligt

text: 21 b § nämnda förordning

text: skall vid tillämpningen av förordningen iakttas föreskrifterna i förordningen (

text: ) om gymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag.

text: Förordning (1985:589).

text: Särskilda föreskrifter

text: I förordningen (

text: ) om samordnade timplaner och resurser i vissa kommuners gymnasieskolor finns föreskrifter om ett särskilt resurstilldelningssystem.

text: För verksamhet som omfattas av det särskilda resurstilldelningssystemet beräknas inte resurstimmar enligt

text: 4 § 2

text: och

text: 5 § 1

text: denna förordning.

text: Förordning (1983:507).

beteckning: 10 a §

text: I underlaget för beräkning av förstärkningsresurser enligt denna förordning ingår inte undervisning i årskurs 4 av fyraårig teknisk linje. Sådan undervisning får inte heller komma i åtnjutande av förstärkningsresurser enligt denna förordning.

text: Förordning (1984:572).

text: Enligt föreskrifter som regeringen meddelar särskilt beräknas vissa resurser för stödundervisning och samordnad specialundervisning dels inom utbildningar för hörselhandikappade i Örebro kommuns gymnasieskola, dels under en avvecklingstid för försöksverksamheten med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade i Stockholms kommuns gymnasieskola.

text: Förstärkningsresurser enligt denna förordning får därför inte användas för sådan stödundervisning och samordnad specialundervisning. Elever inom utbildning som avses i

text: första stycket

text: ingår inte heller i underlaget för beräkning av resurstimmar enligt

text: 4 § 3.

text: Förordning (1986:580).

text: För undervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråket, för extra undervisning i svenska för invandrarelever och för särskild undervisning enligt

text: 8 kap.

text: och

text: 46 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: används inte förstärkningsresurser enligt denna förordning utan resurser enligt särskilda föreskrifter.

text: Skolöverstyrelsen meddelar de närmare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling. De äldre bestämmelserna skall alltjämt tillämpas i fråga om bidrag som hänför sig till 1983.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 6, 8 §§

text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid dessförinnan.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1982:390) om statsbidrag till kommunal högskoleutbildning inom vårdområdet

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande föreskrifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om statsbidrag till kommunal högskoleutbildning på allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom vårdområdet.

text: Statsbidrag lämnas till varje kommun, landstingskommun eller kommunalförbund som är huvudman för sådan utbildning.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Statsbidrag beräknas för tiden den 1 juli-den 30 juni nästa år (

kind: term

text: redovisningsår

text: Grunder och villkor för statsbidraget

beteckning: 3 §

text: På grundval av riksdagens beslut om planeringsramar för allmänna linjer och påbyggnadslinjer bestämmer regeringen för varje huvudman och redovisningsår ett totalbelopp för bidrag till utbildningen (

text: chablonbidrag

beteckning: 4 §

text: Beräkningen av chablonbidraget utgår från att huvudmannen anordnar utbildning på av regeringen angivna linjer med ett av regeringen angivet antal platser och att platserna tas i anspråk.

text: Om huvudmannen inte anordnar utbildning i den omfattning som är förutsatt eller om alla platser inte tas i anspråk, skall chablonbidraget minskas i motsvarande mån om inte annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar särskilt.

beteckning: 5 §

text: Utöver vad som framgår av

text: 4 §

text: gäller som villkor för statsbidrag att utbildningen anordnas i enlighet med gällande författningsbestämmelser.

text: Rekvisition m.m.

beteckning: 6 §

text: Schablonbidrag skall rekvireras hos universitets- och högskoleämbetet med hälften för varje halvår.

text: Förordning (1983:706).

beteckning: 7 §

text: I samband med att universitets- och högskoleämbetet prövar en rekvisition skall ämbetet besluta om en minskning av bidraget med 20 procent av det belopp som annars skulle ha utgets. Det belopp som återstår efter minskningen får avrundas till närmast högre hela krontal.

text: Universitets- och högskoleämbetet skall betala ut rekvirerade bidrag snarast möjligt. Utbetalning får dock ske tidigast den 1 oktober av bidrag som hänför sig till tiden den 1 juli--den 31 december och den 1 april av bidrag som hänför sig till tiden den 1 januari--den 30 juni.

text: Förordning (1983:706).

text: Övriga föreskrifter

text: Universitets- och högskoleämbetet skall meddela dde förskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till kostnader för linjenämnd för kommunal högskoleutbildning,

type: punkt

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till studie- och yrkesorientering inom viss kommunal högskoleutbildning.

text: Regeringen föreskriver att följande förordningar skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1990, nämligen

text: De upphävda förordningarna gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1982:391) om statsbidrag till studie- och yrkesorientering inom viss kommunal högskoleutbildning

text: Kommuner kan få statsbidrag för sina kostnader för studie- och yrkesorientering i annan kommunal högskoleutbildning än utbildning inom vårdområdet.

text: Med kommun avses även landstingskommun och kommunalförbund.

text: Statsbidrag lämnas för ett redovisningsår i sänder. Ett redovisningsår omfattar tiden den 1 juli--den 30 juni följande år.

text: Statsbidrag lämnas till varje kommun med hänsyn till antalet studerande inom den högskoleutbildning som berörs.

text: Ansökan om statsbidrag ges in till skolöverstyrelsen.

text: Skolöverstyrelsen beslutar om statsbidrag och betalar ut detta.

text: Skolöverstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Närmare föreskrifter om statsbidrag enligt denna förordning skall meddelas av skolöverstyrelsen.


rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 5-14 §§, rubr. närmast före 9 §, 6 p i övergångsbest.; nya 8 a, 9 a §§; omtryck

dcterms:title: Förordning (1982:393) om vissa statliga insatser beträffande läromedel

text: Inledande föreskrifter

text: Föreskrifterna i denna förordning gäller läromedel i grundskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning, statems skolor för vuxna, riksinternatskolorna samt privatskolor som omfattas av

text: privatskolförordningen (1967:270)

text: Föreskrifterna om information i

text: och

text: 11 §§

text: gäller även läromedel i särskolan och grundutbildning för vuxna.

text: Förordning (1987:580).

text: Med

text: läromedel

text: avses i förordningen sådant som förmedlar innehållet i gällande läroplan.

text: Fastställande av basläromedel

text: Statens institut för läromedel skall pröva om ett läromedel skall få antas som basläromedel i en eller flera av de skolformer som anges i

text: 1 § första stycket

text: . Om läromedlet uppfyller kraven enligt

text: 5 §

text: skall det fastställas som basläromedel.

text: Förordning (1987:580).

text: Prövningen görs på ansökan av den som har framställt eller tillhandahåller läromedlet. Om sådan ansökan inte har gjorts, skall prövning ske på ansökan av den skolstyrelse eller motsvarande som vill anta läromedlet som basläromedel.

text: Läromedlet skall fastställas som basläromedel, om det är material som täcker väsentliga delar av ämne, ämnesgrupp eller kursmoment enligt gällande läroplan och är ägnat att ge fasthet och sammanhang i studierna. Sådant material skall, om inte särskilda skäl föranleder annat, vara tryckt.

text: Om läromedlet skall granskas med stöd av föreskrifterna i denna förordning, skall ett uttalande enligt

text: 8 a §

text: ha lämnats, innan läromedlet får fastställas som basläromedel.

text: Förordning (1983:273).

text: Läromedelsgranskning

text: Om statens institut för läromedel avser att fastställa ett läromedel som basläromedel i ett samhällsorienterande ämne, skall institutet först låta granska läromedlet enligt

text: 8 a §§

text: Institutet får bestämma att sådan granskning skall ske även av basläromedel i andra ämnen.

text: Förordning (1987:580).

text: För varje läromedel som skall granskas skall läromedelsnämnden vid statens institut för läromedel utse en eller två granskare. Varje granskare skall i ett skriftligt utlåtande uttala sig i frågan om läromedlet behandlar sitt ämnesområde på ett sakligt och allsidigt sätt och även i övrigt stämmer överens med mål och riktlinjer i läroplanen.

text: Förordning (1987:580).

text: Förlaget eller motsvarande som utgivit läromedlet skall alltid ges tillfälle att i eget yttrande bemöta granskarens utlåtande.

text: Förordning (1983:273).

text: Läromedelsnämnden skall i ett kortfattat uttalande, på grundval av granskarens utlåtande och förlagets yttrande bedöma läromedlets saklighet och allsidighet.

text: Förordning (1983:273).

text: Avgifter

text: Den som ansöker om att ett läromedel skall fastställas som basläromedel skall erlägga ansökningsavgift. Om ett läromedel skall granskas enligt

text: 8 a §§

text: , skall sökanden dessutom även betala granskningsavgift.

text: Förordning (1983:273).

beteckning: 9 a §

text: Regeringen meddelar i särskild ordning föreskrifter om avgifternas storlek och om undantag från skyldigheten att betala avgift.

text: Förordning (1983:273).

ordinal: 9 a

text: Information om läromedel

text: Statens institut för läromedel är ansvarig myndighet för informationen till skolorna om läromedel.

text: Informationsverksamheten skall i huvudsak omfatta tryckta läromedel med tillhörande komponenter samt annat material av jämförbar karaktär.

text: Förordning (1987:580).

text: Statens institut för läromedel skall bevaka att information fullgörs enligt gällande avtal mellan staten och Föreningen Svenska läromedelsproducenter.

text: Institutet skall svara för den ytterligare information som behövs från statens sida.

text: Förordning (1987:580).

text: Statens institut för läromedel skall se till att uttalanden som avses i

text: 8 a §

text: finns tillgängliga vid skolorna inför deras läromedelsval.

text: Förordning (1987:580).

text: Övriga föreskrifter

text: Beslut av statens institut för läromedel om fastställande av basläromedel får inte överklagas.

text: Förordning (1987:580).

text: Statens institut för läromedel får meddela de ytterligare

text: föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (1987:580).


rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1984:392

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 2000:350

rpubl:andrar: ny 2 a §

rpubl:andrar: ändr. 2, 9 §§; nya 4 a, 7 a §§

rpubl:andrar: ändr. 7, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 3 §§

dcterms:identifier: SFS 1982:395 i lydelse enligt SFS 2017:1276

dcterms:title: Lag (1982:395) om Kustbevakningens medverkan vid polisiär övervakning

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: skyddsobjekt och militära skyddsområden,

text: jakt,

text: fiske,

text: bevarande av den marina miljön och annan naturvård,

text: trafikregler och säkerhetsanordningar för sjötrafiken,

text: åtgärder mot vattenföroreningar från fartyg,

text: dumpning av avfall i vatten,

text: kontinentalsockeln,

text: fornminnen och sjöfynd,

text: fartygs registrering och identifiering,

text: skydd för den marina miljön mot andra förorenande åtgärder än sådana som avses i 6 och 7,

text: märkning och användning av oljeprodukter,

text: utlänningars inresa till och utresa från eller vistelse i Sverige,

text: åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter,

text: sjöfartsskydd, och

text: sjömätning.

text: Denna lag tillämpas när Kustbevakningen bedriver övervakning till havs och i kustvattnen samt i Vänern och Mälaren för att hindra brott mot föreskrifter i lagar och andra författningar som gäller

text: Lagen tillämpas i fråga om övervakning enligt

text: första stycket 2

text: –8, 10–12 och 14 även inom den ekonomiska zonen enligt lagen (

text: ) om Sveriges ekonomiska zon.

text: Lagen tillämpas även när Kustbevakningen till havs och i kustvattnen, i Vänern och Mälaren samt inom den ekonomiska zonen bedriver övervakning för att hindra brott mot lagen (

text: ) om Sveriges ekonomiska zon eller föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen.

text: Vidare tillämpas lagen när Kustbevakningen till havs och i kustvattnen, i Vänern och Mälaren samt i hamnar bedriver övervakning för att hindra brott mot lagen (

text: ) om transport av farligt gods eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen.

text: Lagen tillämpas i fråga om övervakning som gäller fornminnen enligt

text: första stycket 9

text: även inom den angränsande zonen enligt lagen (

text: ) om Sveriges angränsande zon.

text: Lag (2017:1276).

text: hålla förhör och vidta andra åtgärder med stöd av

text: 23 kap. 3 § fjärde stycket rättegångsbalken

text: ta med någon till förhör med stöd av

text: 23 kap. 8 § rättegångsbalken

text: efter tillsägelse tillfälligt omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning från den som ska höras och besluta om kroppsvisitation med stöd av

text: 23 kap. 9 a § rättegångsbalken

text: gripa någon med stöd av

text: 24 kap. 7 § första stycket rättegångsbalken

text: , och

text: göra husrannsakan med stöd av

text: 28 kap. 5 § rättegångsbalken

text: , om åtgärden har till syfte att söka efter den som ska gripas eller att verkställa beslag.

text: Om det finns anledning att anta att ett brott som avses i

text: 1 §

text: har begåtts, har en tjänsteman vid Kustbevakningen (

text: kustbevakningstjänsteman

text: ) samma befogenhet som en polisman har att

text: enligt

text: 27 kap. 4 § rättegångsbalken

text: att ta egendom i beslag,

text: enligt

text: 28 kap. 5 § rättegångsbalken

text: att göra husrannsakan i annat syfte än det som anges i

text: första stycket 5

text: enligt

text: 28 kap. 13 § rättegångsbalken

text: att besluta om kroppsvisitation och kroppsbesiktning, och

text: enligt

text: 28 kap. 13 a § rättegångsbalken

text: att

ordinal: a

text: hålla kvar den som ska kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas, och

ordinal: b

text: ta med den som ska kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas till den plats där åtgärden ska genomföras.

text: Om misstanken gäller brott som avses i

text: 20 kap.

text: eller

text: 5 §

text: sjölagen (1994:1009)

text: , har en kustbevakningstjänsteman dessutom samma befogenhet som en polisman har

text: Beslagtagen egendom ska förvaras av Kustbevakningen, om inte åklagaren bestämmer något annat.

text: I fråga om upphörande av ett omhändertagande och protokollföring av de åtgärder som anges i

text: första stycket 3

text: ska

text: 23 kap. 9 b § rättegångsbalken

text: gälla.

text: Lag (2016:544).

beteckning: 2 a §

text: I stället för vad som sägs i

text: 2 §

text: gäller

text: 11 kap.

text: lagen (

text: ) om åtgärder mot förorening från fartyg i fråga om Kustbevakningens och kustbevakningstjänstemäns befogenheter att vidta åtgärder vid misstanke om brott mot föreskrifter i lagar och andra författningar som gäller förorening från fartyg.

text: Lag (2001:1281).

ordinal: 2 a

text: En kustbevakningstjänsteman har samma befogenhet som tillkommer polisman enligt

text: 13 § polislagen (1984:387)

text: att avvisa, avlägsna eller omhänderta den som genom sitt uppträdande i trafiken till sjöss stör ordningen eller utgör omedelbar fara för denna. Sådan befogenhet har kustbevakningstjänstemannen också när det fordras för att avvärja brott mot de föreskrifter som avses i

text: 1 § första stycket

text: och i

text: 1 § första stycket 9

text: såvitt avser fornminnen.

text: Vid omhändertagande som avses i

text: första stycket

text: ska en kustbevakningstjänsteman tillämpa bestämmelserna i

text: 17 § polislagen

text: Lag (2017:1276).

text: Om det uppenbart behövs för att befogenheterna enligt

text: och

text: 3 §§

text: skall kunna utövas, får kustbevakningstjänsteman stoppa och visitera fartyg eller inbringa det till svensk hamn.

text: Bestämmelser om befogenhet för en kustbevakningstjänsteman att ta alkoholutandningsprov och stoppa fartyg för sådan provtagning finns i lagen (

text: ) om alkoholutandningsprov.

text: Lag (2008:325).

ordinal: 4 a

text: Befogenheterna enligt

text: 4 §§

text: får utövas endast i omedelbar anslutning till den gärning som föranleder åtgärden.

text: Befogenheterna enligt

text: 4 §§

text: får utövas endast av kustbevakningstjänsteman som uppfyller de krav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver i fråga om tjänsteställning, utbildning och erfarenhet eller i annat avseende.

text: Vid förundersökning om brott mot de föreskrifter som avses i

text: 1 §

text: får åklagaren eller, om Polismyndigheten bedriver undersökningen, denna anlita biträde av Kustbevakningen samt uppdra åt en kustbevakningstjänsteman att vidta de särskilda åtgärder som behövs för undersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till omständigheterna.

text: Lag (2014:685).

beteckning: 7 a §

text: Kustbevakningen får besluta att inleda förundersökning enligt

text: 23 kap.

text: rättegångsbalken

text: om brott som avses i

text: 20 kap.

text: eller

text: 5 §

text: sjölagen (1994:1009)

text: . De befogenheter och skyldigheter som undersökningsledaren har enligt

text: rättegångsbalken

text: gäller då Kustbevakningen. Myndigheten ska förordna särskilda befattningshavare att fullgöra myndighetens uppgifter.

text: Om saken inte är av enkel beskaffenhet, ska ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagare ska också i andra fall överta ledningen när det behövs av särskilda skäl.

text: Lag (2008:325).

ordinal: 7 a

text: För att verkställa en åtgärd enligt denna lag får en kustbevakningstjänsteman inte använda strängare medel än förhållandena kräver. Kustbevakningstjänstemannen bör i första hand söka vinna rättelse genom upplysningar och anmaningar och tillgripa våld bara när uppgiften inte kan lösas på annat sätt. Om våld tillgrips, skall den lindrigaste form som kan leda till det avsedda resultatet användas. Våld får inte brukas längre än som är oundgängligen nödvändigt.

text: Åtgärder enligt

text: 4 §§

text: ska skyndsamt anmälas till Polismyndigheten utom i fall då Kustbevakningen med stöd av

text: 7 a § första stycket

text: beslutar att inleda förundersökning.

text: Lag (2014:685).


rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1982:417 i lydelse enligt SFS 1982:1188

dcterms:title: Lag (1982:417) om ikraftträdande av lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt träder i kraft den 1 juli 1982 och tillämpas första gången vid 1984 års taxering om inte annat följer av

text: 13 §§

text: nedan. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1982.

text: Vid 1984 års taxering utgör grundbeloppet i stället för vad som anges i

text: 10 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt:

text: när beskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (

text: ) om basenhet:

text: 3 procent av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger 1 basenhet;

text: Lag (1982:1188).

sort: tabell

type: grafik

text: Vid 1984 års taxering utgör tilläggsbeloppet i stället för vad som anges i

text: 10 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt:

text: när underlaget inte överstiger 19 basenheter enligt lagen (

text: ) om basenhet

text: Uppställningen inte med här

text: Vid 1985 års taxering utgör grundbeloppet i stället för vad som anges i

text: 10 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt:

text: ) om basenhet:

text: Vid 1985 års taxering utgör tilläggsbeloppet i stället för vad som anges i

text: 10 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt:

text: ) om basenhet

text: Vid 1984 och 1985 års taxeringar skall de nya bestämmelserna i

text: 11 § 3 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt inte tillämpas. I stället tillämpas vid dessa taxeringar äldre bestämmelser i

text: 9 §

text: och

text: mom. samt

text: 11 § 1 mom.

text: fjärde-

text: nionde styckena

text: samma lag. Därvid skall dock, i stället för de äldre bestämmelserna i

text: 11 § 1 mom.

text: åttonde stycket

text: första meningen nyssnämnda lag, tillämpas de nya bestämmelserna i

text: 11 § 3 mom.

text: tredje stycket

text: andra meningen samma lag.

text: Vid 1984 års taxering skall, i stället för de nya reglerna i

text: 12 § andra stycket lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt, gälla att grundbelopp inte skall tas ut i den mån det överstiger ett belopp motsvarande

text: 72 procent minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som inte överstiger 30 basenheter,

text: 76 procent minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 30 men inte 45 basenheter,

text: 74 procent minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 45 basenheter.

text: Vid 1985 års taxering skall, i stället för de nya reglerna i

text: 12 § andra stycket lagen (1947:576)

text: 63 procent minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som inte överstiger 30 basenheter,

text: 65 procent minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 30 men inte 45 basenheter,

text: 62 procent minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 45 basenheter.

text: Vid 1984 och 1985 års taxeringar skall vad som i

text: 12 § första

text: och

text: fjärde styckena

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt sägs om tilläggsbelopp, A-underlag och B-underlag i stället avse grundbelopp, beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomst.

text: Vid 1984 års taxering skall i fråga om förvärvskälla för vilken beskattningsåret har börjat före den 17 april 1982 iakttas följande. Underlaget för tilläggsbelopp skall inte ökas med sådant avdrag för underskott i förvärvskällan som avses i

text: 10 § 3 mom.

text: första stycket 1

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt i den mån underskottet belöper på tid före nyssnämnda dag. Härvid skall - om den skattskyldige inte visar annat - så stor del av underskottet anses hänförligt till tid före den 17 april 1982 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller före nämnda dag och hela beskattningsåret. Motsvarande skall gälla i fråga om räntetillägg enligt

text: 10 § 6 mom.

text: första-

text: tredje styckena

text: Vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp skall den beskattningsbara inkomsten inte ökas med

text: förlustavdrag som hänför sig till beskattningsår för vilket taxering skall ske år 1983 eller tidigare,

text: avdrag för underskott som hänför sig till beskattningsår som nyss nämnts men enligt

text: 4 § 1 mom.

text: första stycket 3

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt inte fått dras av,

text: underskott som har uppkommit till följd av att reparationskostnader hänförliga till sådant beskattningsår som nyss nämnts fördelats med stöd av reglerna i punkt 8 av anvisningarna till

text: 25 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp får avräkning enligt de nya bestämmelserna i

text: 10 § 5 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt inte ske av underskott som har uppkommit under beskattningsår för vilket taxering skall ske år 1983 eller tidigare.

text: Beslut enligt äldre bestämmelser i

text: 12 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt tillämpas sista gången i fråga om förra hälften av budgetåret 1982/83.


rpubl:andrar: ny 3 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988. I fråga om försäkrad som avses i

text: 1 kap. 2 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter tillämpas de nya bestämmelserna första gången på inkomst som skall tas upp till beskattning vid 1989 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas från och med den 1 januari 1991.

rpubl:andrar: ändr. 3 a §

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om allmän löneavgift skall upphöra att gälla vid utgången av år 1991. Lagen tillämpas fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1992.

dcterms:title: Lag (1982:423) om allmän löneavgift

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Arbetsgivare skall för varje år betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligt lagen (

text: ) om socialavgifter.

text: Försäkrad som avses i

text: 1 kap. 2 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter skall för varje år betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som enligt nämnda lag gäller för egenavgift till folkpensioneringen.

text: Allmän löneavgift utgår med 0,34 procent av avgiftsunderlaget och tillfaller staten.

text: I fråga om sjömän skall allmän löneavgift beräknas efter den lägre procentsats som regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer årligen fastställer. Procentsatsen skall sättas ned enligt de grunder som anges i

text: 2 kap. 2 § andra stycket lagen (1981:691)

text: om socialavgifter.

text: Lag (1987:1320).

beteckning: 3 a §

text: Om nedsättning av allmän löneavgift som regionalpolitiskt stöd finns särskilda bestämmelser i lagen (

text: ) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift.

text: Lag (1990:913).

ordinal: 3 a

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: lagen (

text: ) om självdeklaration och kontrolluppgifter

text: skattebrottslagen (1971:69)

text: lagen (

text: ) om förmånsberättigade skattefordringar m.m.

text: lagen (

text: ) om exportkreditstöd

text: lagen (

text: ) om allmän investeringsreserv

text: lagen (

text: ) om upphovsmannakonto

text: lagen (

text: ) om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning

text: lagen (

text: ) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m.m.

text: lagen (

text: ) om uppfinnarkonto.

text: Lag (1990:387).

text: I fråga om allmän löneavgift gäller bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: lagen (

text: ) om socialavgifter samt vad som i nedan angivna författningar är föreskrivet i fråga om avgifter enligt nämnda lag:


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:title: Förordning (1982:427) om undantag från markvillkoret för bostadslån i vissa fall

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Bestämmelserna i 10 § nybyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ) och 11 § ombyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ) skall inte tillämpas i ärenden om bostadslån för ny- eller ombyggnad av sådana egnahem som skall bebos av lånesökanden, om ansökan om bostadslån kommer in till kommunen före utgången av juni 1990.

text: Förordning (1989:341).


rpubl:andrar: ändr. 1-3 §§, bil.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

dcterms:title: Förordning (1982:434) om statsbidrag till erkända arbetslöshetskassor

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Till erkända arbetslöshetskassor lämnas statsbidrag för ersättning som utgetts i enlighet med bestämmelserna i lagen (

text: ) om arbetslöshetsförsäkring i form av grundbidrag och progressivbidrag. Bidragen beräknas för kalenderår. Förordning (

text: Grundbidraget utges med 80 procent av den utgivna dagpenningen.

text: Förordning (1982:1222).

text: Progressivbidraget utges med en procentuell andel av den utgivna dagpenningen efter avdrag av grundbidraget. Procentandelen bestäms i förhållande till det genomsnittliga antalet ersättningsdagar per år för samtliga medlemmar i arbetslöshetskassan. Den procentandel som skall tillämpas framgår av den tabell, med tillhörande särskilda bestämmelser, som har fogats som bilaga till denna förordning. Förordnng (1982:1222).

text: För dagpenning som nedsätts till följd av överförsäkrings- eller pensionsavdrag enligt 20 eller

text: 21 § lagen (1973:370)

text: om arbetslöshetsförsäkring minskas statsbidraget i motsvarande mån. I första hand skall progressivbidraget sättas ned.

text: Arbetsmarknadsstyrelsen innehåller så stor del av statsbidraget som svarar mot den skatt som skall dras av på utbetald dagpenning.

text: Har registrering som erkänd arbetslöshetskassa gällt endast under viss del av ett kalenderår, beräknas progressivbidraget för denna del av året efter förhållandena under ett helt år.

text: Antalet årsmedlemmar under ett visst kalenderår motsvarar en sjättedel av summan av antalet medlemmar vid utgången av envar av perioderna januari-februari, mars-april, maj-juni, juli-augusti, september-oktober och november-december eller, om registreringen som erkänd arbetslöshetskassa gällt endast under en del av året, vid utgången av varje period, under vilken registreringen hela tiden varit gällande.

text: Antalet ersättningsdagar per medlem under ett visst kalenderår motsvarar det antal dagar under året, för vilka hel dagpenning utgetts, dividerat med antalet årsmedlemmar under samma år.

text: Vid tillämpningen av denna förordning skall vid beräkning av antalet ersättningsdagar och utgiven ersättning halva ersättningsdagar sammanläggas till hela dagar.

text: Statsbidrag betalas ut i efterskott för kalenderår efter ansökan hos arbetsmarknadsstyrelsen. Styrelsen får dock betala ut bidrag a konto per den sista dagen i varje kalendermånad och, när det finns särskilda skäl, vid annan tidpunkt.

text: Förordning (1984:522).

text: Bilaga

cells: Progressivbidraget i procent av skillnaden mellan dagpenning och grundbidraget

type: rad

type: tabell

type: bilaga


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1982:442) med instruktion för statens giftinformationscentral

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna verksstadgan (1965: 600) skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: 15 §

text: samt

text: 18 § första

text: och

text: andra styckena

text: , tillämpas på statens giftinformationscentral. De uppgifter som anges i

text: 3 §

text: och

text: handhas av socialstyrelsen.

text: Myndighets befogenhet enligt

text: 15 kap. 3 §

text: lagen (1976: 600) om offentlig anställning utövas av socialstyrelsen.

text: Uppgifter

text: Giftinformationscentralen har till uppgift att lämna sådana upplysningar till främst allmänheten och sjukvårdsinrättningar som kan ge ledning för behandlingen av akuta förgiftningsfall eller förebygga sådana. Upplysningarna skall lämnas på grundval av insamlad och bearbetad information om ämnens giftiga egenskaper.

text: Giftinformationscentralen skall registrera inkommande förfrågningar samt lämnade upplysningar och råd.

text: Giftinformationscentralen bör i erforderlig utsträckning och i mån av tillgängliga resurser samla in dels uppgifter från främst tillverkare och importörer om sammansättningen av kemiskt_tekniska produkter och läkemedel, dels uppgifter om ämnens akuttoxiska egenskaper, dels uppgifter om lämplig behandling av akuta förgiftningar samt bearbeta uppgifterna så att de kan tjäna som underlag för giftinformationscentralens verksamhet.

text: Det åligger giftinformationscentralen särskilt att

text: vid förfrågningar från sjukvårdsinrättningar lämna medicinsk-toxikologisk information som kan omsättas i behandlingsåtgärder,

text: vid förfrågningar från allmänheten upplysa om sådana åtgärder i akuta förgiftningssituationer som med hänsyn till omständigheterna bedöms vara lämpliga,

text: genom dokumentation och information sprida kunskap om erfarenheter och rön från giftinformationscentralens verksamhet,

text: lämna andra myndigheter underlag för deras anvisningar, råd och riktlinjer i toxikologiska frågor.

text: Giftinformationscentralen skall i övrigt medverka i forskning inom sitt verksamhetsområde, i utbildning inom ämnesområdet akut toxikologi och i internationellt utbyte av erfarenheter inom verksamhetsområdet.

text: Organisation

text: Socialstyrelsen är chefsmyndighet för giftinformationscentralen.

text: Giftinformationscentralen förestås av en överläkare.

text: Hos giftinformationscentralen finns dessutom biträdande överläkare och personal i övrigt enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får giftinformationscentralen anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Läkarna vid giftinformationscentralen är skyldiga att i den utsträckning varom överenskommelser har träffats tjänstgöra vid sådana sjukhusenheter inom Stockholms läns landstingskommun där akuta förgiftningsfall behandlas.

text: Ärendenas handläggning m. m.

text: Socialstyrelsen avgör ekonomiska frågor av större vikt, frågor om arbetsordning samt i övrigt de ärenden som följer av denna förordning.

text: Ärenden, som inte skall avgöras av socialstyrelsen, avgörs av överläkaren.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får överlåtas åt annan tjänsteman att avgöra ärenden eller grupper av ärenden som inte är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på överläkaren.

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Överläkaren och biträdande överläkare förordnas av regeringen för högst sex år efter förslag av socialstyrelsen.

text: Övriga tjänster tillsätts och annan personal antas av överläkaren.

text: När en kungörelse eller ett tillkännagivande om en ledig tjänst vid giftinformationscentralen som tillsätts av regeringen har anslagits på socialstyrelsens anslagstavla, skall avskrift av kungörelsen eller tillkännagivandet snarast anslås på giftinf ormationscentralens anslagstavla. På avskriften skall anges dagen då kungörelsen eller tillkännagivandet anslogs på styrelsens anslagstavla.

text: Behöriga till tjänster som överläkare och biträdande överläkare vid giftinformationscentralen är läkare som äger specialistkompetens inom det medicinska verksamhetsområdet anestesiologi.

text: Övriga bestämmelser

text: Giftinformationscentralens beslut får överklagas hos socialstyrelsen genom besvär, om annat inte är föreskrivet.

text: Besked enligt 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965: 601) lämnas av socialstyrelsen i fråga om tjänster som regeringen tillsätter.


text: Sådana försök med trådsändningar av televisionsprogram, som pågår vid utgången av juni 1982, får äga rum även därefter, dock längst till utgången av mars 1986.

type: lista

text: För dessa sändningar skall de äldre bestämmelserna gälla.

text: Lag (1985:678).

rpubl:andrar: upph. 4 p övergångsbest.; ändr. 2, 3, 7, 13, 14, 15 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 p övergångsbest.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1985. I fråga om vite som har förelagts före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser fortfarande.

rpubl:andrar: ändr. 14 §

text: Tillstånd och andra beslut som meddelats enligt äldre bestämmelser gäller som om de meddelats enligt de nya bestämmelserna.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för närradiosändningar som skett före utgången av juni 1985.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om besvär över beslut om vite, som meddelats före utgången av juni 1985.

text: För tiden intill utgången av år 1985, eller den senare tidpunkt som regeringen bestämmer, skall den nuvarande närradiomyndigheten fullgöra de uppgifter som enligt denna lag ankommer på närradionämnden.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992. I fråga om radioprogram som sänts före ikraftträdandet tillämpas de äldre bestämmelserna.

rpubl:andrar: ändr. 5, 13 §§; ny 16 §

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 14 §

text: Denna lag träder i kraft, i fråga om

text: 6 §

text: den 1 april 1994, och i övrigt den 1 april 1993. I fråga om radioprogram som sänts före den 1 april 1993 tillämpas äldre bestämmelser.

dcterms:identifier: SFS 1982:459 i lydelse enligt SFS 1994:399

dcterms:title: Närradiolag (1982:459)

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: I denna lag finns föreskrifter om rätt för vissa sammanslutningar att sända närradio. Med närradio avses rundradiosändningar med begränsad räckvidd av ljudradioprogram.

text: I lagen förstås med rundradiosändning, radioprogram och reklam detsamma som i

text: radiolagen (1966:755)

text: Med annonstid förstås sändningstid som inleds och avslutas av en särskild signatur som markerar att den som sänder under den angivna tiden i huvudsak gör detta på uppdrag av andra.

text: Lag (1993:122).

text: 2 § har upphävts genom lag (1994:399).

type: upphavd

text: Närradio får inte sändas utan tillstånd av Radio- och TV-verket.

text: Tillstånd får inte ges till en sammanslutning som har tillstånd att sända lokalradio enligt

text: lokalradiolagen (1993:120)

text: Om en sammanslutning med tillstånd att sända närradio får tillstånd att sända lokalradio enligt

text: lokalradiolagen

text: , upphör tillståndet att sända närradio att gälla, med verkan från och med den första dag då sändningar får bedrivas med stöd av det andra tillståndet.

text: Lag (1994:399).

text: Lokala ideella föreningar som bedriver verksamhet inom sändningsområdet. Om särskilda skäl inte föranleder till annat, får tillståndet ges endast under förutsättning att verksamheten har bedrivits i minst ett år före ansökningsdagen.

text: Lokala ideella föreningar som har bildats för att i närradio sända program som ett led i den verksamhet som en riksorganisation bedriver inom sändningsområdet. Tillståndet får ges under förutsättning att riksorganisationen har bedrivit verksamhet inom sändningsområdet i minst ett år före ansökningsdagen. Om särskilda skäl föreligger får tillståndet ges även om verksamheten inte har bedrivits i minst ett år.

text: Församlingar inom svenska kyrkan.

text: Obligatoriska sammanslutningar av studerande vid universitet och högskolor.

text: Sammanslutningar av flera tillståndshavare för gemensamma närradioändamål (närradioföreningar).

text: Lag (1985:597).

text: Tillstånd att sända närradio kan ges till sammanslutningar som är juridiska personer, dock inte till andra än:

text: Tillstånd att sända närradio får ges först efter det att sammanslutningen har anmält vem som har utsetts till utgivare enligt

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: Lag (1991:1566).

text: Radio- och TV-verket beslutar om vilka sändningsmöjligheter som skall få utnyttjas för närradio. Om en sammanslutning i en kommun så önskar, skall en sändningsmöjlighet för närradio finnas i kommunen om det är tekniskt möjligt. Om det finns särskilda skäl, får det finnas ytterligare sändningsmöjligheter för närradio i en kommun.

text: Lag (1994:399).

beteckning: 6 a §

text: Närradiosändare får ha en sådan räckvidd att sändningarna kan tas emot med god hörbarhet inom ett avstånd av fem kilometer. Radio- och TV-verket får i särskilda fall medge sändare med större räckvidd. Ett sådant medgivande bör lämnas endast om en majoritet av de berörda sändningsberättigade sammanslutningarna önskar det. Utanför storstadsområdena bör det eftersträvas att sändningarna kan tas emot i hela kommunen.

text: Sändare som anges i

text: första stycket

text: får inte användas för andra slag av rundradiosändningar.

text: Lag (1994:399).

ordinal: 6 a

text: För varje sändningsmöjlighet bestämmer Radio- och TV-verket vilka sammanslutningar som skall få sända och under vilken tid sändningarna får ske.

text: Om en sammanslutning som förelagts vid vite att följa bestämmelserna i denna lag avstår sändningstid, får Radio- och TV-verket besluta att sändningstiden inte får utnyttjas av någon annan sammanslutning under högst tre månader.

text: Lag (1994:399).

text: Sändningstiden skall så långt det är möjligt fördelas enligt sammanslutningarnas önskemål. Om deras önskemål ej kan förenas, skall förtur ges åt den sammanslutning som bedöms ha störst intresse av att få sända vid en viss tidpunkt.

text: Varje beslut om sändningstid gäller tills vidare, dock längst för ett år.

text: Lag (1985:597).

text: För närradio gäller inte

text: och

text: 18 §§

text: radiolagen (1966:755)

text: Lag (1993:122).

text: En sammanslutning får inte i en sändning mot vederlag eller annars på ett otillbörligt sätt gynna ett kommersiellt intresse. Om ett program helt eller delvis bekostats av någon annan än sammanslutningen, skall detta anges på lämpligt sätt i början och i slutet av programmet.

text: Föreskrifterna i

text: första stycket

text: gäller inte vad som sänds under annonstid.

text: Lag (1993:122).

text: Reklam mot vederlag och program mot betalning får sändas endast under annonstid.

text: Lag (1993:122).

beteckning: 10 b §

text: Av en annons som sänds under annonstid skall det framgå i vems intresse sändningen sker.

text: I annonser som sänds mot betalning eller annat vederlag får det inte uppträda personer som spelar en framträdande roll i radioprogram som huvudsakligen handlar om nyheter eller nyhetskommentarer.

text: Lag (1993:122).

text: Sammanslutningens programutbud får inte, annat än i begränsad omfattning, innehålla material som inte har framställts enbart för den egna verksamheten.

text: uppgifter om program och programtider samt andra upplysningar om närradioverksamheten på orten,

text: sändningar från evenemang av gemensamt intresse för tillståndshavarna på orten,

text: information, i begränsad omfattning, om kommunal verksamhet och

text: provsändningar av program, framställda av sammanslutningar som saknar sändningstillstånd, i varje enskilt fall under högst tre månader.

text: Lag (1985:597).

text: En närradioförenings programutbud får innehålla endast

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om avgifter i ärenden om närradio.

text: inte längre uppfyller kraven enligt

text: 4 §

text: sänder program trots att det inte finns utgivare för programverksamheten enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 4 §§

text: lagen (

text: ) med föreskrifter på

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: områden eller trots att anmälan om utgivare eller ställföreträdare inte har gjorts enligt vad som föreskrivs där,

text: inte utnyttjar rätten att sända under tre på varandra följande månader, eller

text: inte erlägger avgift i ärende om närradio inom föreskriven tid, om sammanslutningen har förelagts att erlägga den vid påföljd att tillståndet annars kan återkallas.

text: Radio- och TV-verket får återkalla ett tillstånd att sända närradio, om sammanslutningen

text: När ett tillstånd återkallas får verket bestämma en tid om högst ett år inom vilken sammanslutningen inte kan ges ett nytt tillstånd.

text: Lag (1994:399).

beteckning: 13 a §

text: Om sammanslutningen bryter mot beslut om sändningstid eller låter någon annan i dess ställe utnyttja sändningstid som tilldelats sammanslutningen får Radio- och TV-verket förelägga den att följa bestämmelserna. Föreläggandet får förenas med vite.

text: Lag (1994:399).

beteckning: 13 b §

text: Om sammanslutningen bryter mot

text: 11 §§

text: får Granskningsnämnden för radio och TV förelägga den att följa bestämmelserna. Föreläggandet får förenas med vite.

text: Lag (1994:399).

text: En sammanslutning skall på uppmaning av Granskningsnämnden för radio och TV eller Radio- och TV-verket tillställa nämnden respektive verket sådan inspelning som avses i

text: 5 kap. 3 § lagen (1991:1559)

text: med föreskrifter på

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: områden. Om sammanslutningen inte rättar sig efter en sådan uppmaning, får myndigheten förelägga vite.

text: Lag (1994:399).

text: Beslut enligt denna lag i frågor om tillstånd enligt

text: och

text: 13 §§

text: , beslut om fördelning av sändningstid enligt

text: och

text: 8 §§

text: eller beslut om föreläggande enligt

text: 13 a §

text: eller

text: 13 b §

text: vilket har förenats med vite får överklagas hos kammarrätten. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas.

text: Beslut enligt denna lag gäller omedelbart, om inte annat förordnas.

text: Lag (1994:399).

text: Om en domstol funnit att ett program i närradion innefattat ett yttrandefrihetsbrott som innebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten får domstolen i domen återkalla sammanslutningens tillstånd att sända. I ett sådant beslut får domstolen också bestämma en tid av högst ett år, eller om det finns synnerliga skäl högst fem år, inom vilket sammanslutningen inte får ges nytt tillstånd. Domstolen får förordna att beslutet skall gälla utan hinder av att domen inte vunnit laga kraft.

text: Om sammanslutningen vid tiden för domen inte har tillstånd att sända närradio får domstolen ändå besluta att sammanslutningen inte får ges nytt tillstånd.

text: Lag (1993:122).


dcterms:title: Statistiska centralbyråns kungörelse (1982:46) om procenttal för ändring av vissa underhållsbidrag

rdfs:label: Statistiska centralbyrån

text: Statistiska centralbyrån förordnar att de underhållsbidrag som avses i lagen (

text: ) om ändring av vissa underhållsbidrag skall höjas från och med den 1 mars 1982 med fyra procent för underhållsbidrag till eget eller annans barn och med sex procent för underhållsbidrag till make, förutvarande make, fader eller moder.

text: Höjningarna gäller inte underhållsbidrag till barn, make eller förutvarande make som har bestämts under december 1981 eller januari eller februari 1982. Höjningarna gäller inte heller underhållsbidrag till fader eller moder som har bestämts efter utgången av juni 1979.

text: Bidrag, vars belopp efter höjningen slutar på öretal, utgår enligt lagen om ändring av vissa underhållsbidrag med närmast lägre krontal.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:title: Lag (1982:460) om ansvarighet för närradio

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Denna lag gäller yttrandefriheten i ljudradioprogram som sänds med stöd av

text: närradiolagen (1982:459)

text: Föreskrifterna i

text: 2 §

text: 5 § andra stycket

text: 7 § första

text: tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: samt

text: 9 a §§

text: radioansvarighetslagen (1966:756)

text: är tillämpliga på radioprogram som anges i

text: första stycket

text: . Därvid skall vad som sägs om radioprogram, programföretag och

text: radioansvarighetslagen

text: i stället avse program som anges i

text: första stycket

text: , sammanslutningar som har tillstånd att sända närradio samt denna lag. I frågor som inte behandlas i de angivna föreskrifterna i

text: radioansvarighetslagen

text: eller i denna lag gäller vad som föreskrivs i andra författningar.

text: Varje sammanslutning, som avser att sända närradio, skall för programverksamheten utse en programutgivare med uppgift att förebygga yttrandefrihetsbrott. Ingenting får sändas mot programutgivarens vilja.

text: Programutgivaren skall ha hemvist i Sverige. Han får inte vara underårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: . Sammanslutningen skall anmäla vem som är programutgivare till den myndighet som prövar frågor om tillstånd att sända närradio.

text: Om den som är utsedd till programutgivare inte längre är behörig eller om hans uppdrag upphör, skall sammanslutningen omedelbart utse en ny programutgivare.

text: Lag (1988:1318).

text: Sammanslutningen får utse en eller flera personer att vara ersättare för programutgivaren. Föreskrifterna i

text: 2 § första

text: och

text: andra styckena

text: gäller också i fråga om ersättare.

text: Varje sändning av ett radioprogram skall avslutas med uppgift om vilken sammanslutning som sänder programmet. Om en ersättare för programutgivaren tjänstgör i dennes ställe, skall uppgift samtidigt lämnas om vem som tjänstgör.

text: Den som är anmäld som programutgivare är ansvarig för yttrandefrihetsbrott i radioprogram som sänds av sammanslutningen. Den som är anmäld som ersättare är dock ansvarig för ett program för vilket han i sändningen av programmet anges vara programutgivare.

text: Om den som är anmäld som programutgivare eller ersättare inte är behörig eller om uppdraget som programutgivare eller ersättare har upphört, vilar det ansvar för yttrandefrihetsbrott som programutgivaren eller ersättaren skulle ha burit i stället på den som är ställföreträdare för sammanslutningen.

text: Ansvar för yttrandefrihetsbrott i radioprogram eller för medverkan till ett sådant brott får inte ådömas någon annan än den som är ansvarig enligt första eller

text: andra stycket

text: För skada på grund av yttrandefrihetsbrott i ett radioprogram svarar den som enligt

text: 5 §

text: är ansvarig för brottet.

text: Sammanslutningen är skyldig att ersätta skadan tillsammans med den som är ansvarig för brottet.

text: Skadeståndsskyldighet får inte åläggas någon annan än den som är ansvarig för skadan enligt första eller

text: andra stycket

text: Den som enligt

text: 5 §

text: är ansvarig för innehållet i ett radioprogram skall anses ha haft kännedom om innehållet och ha medgett att programmet sändes.

beteckning: 8 §

text: justitiekanslern,

text: en enskild som anser att ett yttrandefrihetsbrott mot honom har begåtts i programmet eller att han har lidit skada på grund av ett yttrandefrihetsbrott i programmet, om det inte är uppenbart att han inte berörs av programmet på ett sådant sätt att han kan vara målsägande.

text: Sammanslutningen skall se till att varje program som sänds spelas in och att inspelningen bevaras minst sex månader från sändningen. Rätt att kostnadsfritt ta del av en sådan inspelning och få en utskrift av vad som har yttrats i programmet har

beteckning: 9 §

text: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att fullgöra någon av sina skyldigheter enligt

text: 8 §

text: döms till böter eller fängelse i högst ett år.

text: Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för brott som avses i

text: första stycket


rpubl:andrar: nya 11 §, rubr. närmast före 11 §

rpubl:andrar: nuvarande 3-11 §§ betecknas 7-15 §§; ändr. 1, 2, nya 8-10 §§, rubr. närmast före 2 §; nya 3-6 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ny 12 a §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1993:1581

rpubl:andrar: upph. 8, 11 §§; ändr. 7, 14 §§, rubr. närmast före 14 §

text: Dataförordningen gäller dock fortfarande i de fall

text: datalagen (1973:289)

text: skall tillämpas enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till

text: peronuppgiftslagen (1998:204)

dcterms:identifier: SFS 1982:480 i lydelse enligt SFS 1995:768

dcterms:title: Dataförordning (1982:480)

text: Inledande bestämmelse

beteckning: 1 §

text: Med begreppen personuppgift, personregister, registrerad, registeransvarig och licens avses i denna förordning detsamma som i

text: datalagen (1973:289)

text: Förordning (1989:254).

text: Anmälan för licens m.m.

text: den registeransvariges namn, postadress och personnummer eller organisationsnummer,

text: namnet på den person hos den registeransvarige som datainspektionen i första hand bör vända sig till i frågor som rör personregister samt dennes telefonnummer.

text: Anmälan om att personregister skall inrättas och föras görs skriftligen hos datainspektionen. Den skall ange

text: Datainspektionen får när omständigheterna föranleder det medge undantag från ett eller flera av de krav som anges i

text: första stycket

text: Förordning (1989:254).

text: Datainspektionen skall med hjälp av automatisk databehandling föra ett register över sådana anmälningar som avses i

text: 2 §

text: licensregistret

text: Förordning (1989:254).

text: Datainspektionen får använda licensregistret för sin tillsyns- och informationsverksamhet samt som underlag för uppbörd av sådana licensavgifter som avses i

text: 3 § förordningen (1982:481)

text: om avgifter för datainspektionens verksamhet.

text: Förordning (1989:254).

text: Licensregistret får innehålla uppgifter som enligt

text: 2 §

text: skall anges i anmälan för licens samt andra uppgifter som behövs för registerändamålet enligt

text: 4 §

text: Förordning (1989:254).

text: Datainspektionen får inhämta uppgifter från det av statistiska centralbyrån förda allmänna företagsregistret för aktualisering, komplettering och annan sambearbetning med uppgifter i licensregistret.

text: Förordning (1989:254).

text: Ansökan om tillstånd m.m.

text: Ansökan om tillstånd att inrätta och föra personregister görs skriftligen hos Datainspektionen.

text: Har regeringen eller riksdagen beslutat inrätta ett personregister som innehåller sådana uppgifter som avses i

text: 2 § andra stycket datalagen (1973:289)

text: , skall den myndighet som är registeransvarig snarast anmäla detta till Datainspektionen.

text: Datainspektionen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter en ansökan eller en anmälan skall innehålla.

text: Förordning (1994:1487).

text: 8 § har upphävts genom förordning (1994:1487).

text: Handläggningen hos datainspektionen

text: Är en anmälan enligt

text: 2 §

text: eller en ansökan enligt

text: 7 §

text: ofullständig, skall datainspektionen förelägga den som har gjort anmälningen eller ansökningen att inom viss tid komplettera handlingarna. I föreläggandet skall det tas in en upplysning om att ärendet annars kan komma att avgöras i befintligt skick.

text: Förordning (1989:254).

text: När datainspektionen meddelar licens, skall inspektionen ange ett licensnummer.

text: Förordning (1989:254).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1994:1487).

text: Frågor om bevarande och gallring av personuppgifter i myndigheters personregister avgörs av Datainspektionen efter samråd med Riksarkivet.

text: Förordning (1995:768).

beteckning: 12 a §

text: Innan Datainspektionen vidtar sådana åtgärder som avses i

text: 17 a § kreditupplysningslagen (1973:1173)

text: mot ett utländskt kreditinstitut, skall inspektionen samråda med Finansinspektionen.

text: Förordning (1993:1581).

text: När ett beslut enligt 5, 6 eller

text: 6 a §

text: 10 § fjärde stycket

text: eller

text: 18 § första stycket

text: datalagen (1973:289)

text: expedieras, skall en avskrift av beslutet överlämnas till justitiekanslern, om inte denne har föreskrivit undantag i fråga om ärenden av mindre vikt.

text: Förordning (1989:254).

text: Verkställighetsföreskrifter

text: För personregister som ofta förekommer inom en viss verksamhet för ett visst ändamål, får Datainspektionen meddela sådana närmare föreskrifter som behövs för att säkerställa att otillbörligt intrång i en registrerads personliga integritet inte uppkommer. Föreskrifterna får inte avse gallring av personuppgifter i personregister hos myndigheter.

text: Datainspektionen får, utöver föreskrifterna i denna förordning, meddela ytterligare föreskrifter om verkställighet av

text: datalagen (1973:289)

text: Förordning (1994:1487).

text: Bistånd till personer som är registrerade utomlands

text: Den som är bosatt i Sverige och som är eller kan antas vara registrerad i ett personregister eller liknande register i ett annat land, som är anslutet till Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, får till datainspektionen ge in en sådan framställning om bistånd som avses i artikel 14, punkt 2, i konventionen. Datainspektionen förmedlar framställningen till det andra landet.

text: namn, adress och andra uppgifter som behövs för att identifiera den person som gör framställningen,

text: det register som framställningen avser eller den registeransvarige,

text: ändamålet med framställningen.

text: Förordning (1989:254).

text: Framställningen skall innehålla uppgifter om


rpubl:andrar: ändr. 3, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 1-3 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut som meddelats före den 24 oktober 1998.

dcterms:identifier: SFS 1982:481 i lydelse enligt SFS 1997:175

dcterms:title: Förordning (1982:481) om avgifter för Datainspektionens verksamhet

rdfs:label: Justitiedepartementet F2

text: erhållit licens enligt

text: 2 § datalagen (1973:289)

text: gör ansökan eller anmälan som avses i

text: 7 § dataförordningen (1982:480)

text: 1 § kreditupplysningsförordningen (1981:955)

text: och

text: 1 § inkassoförordningen (1981:956)

text: samt av den som

text: gör ansökan om medgivande enligt

text: 11 § datalagen

text: Förordning (1989:693).

text: Kostnaderna för datainspektionens verksamhet skall täckas genom avgifter. Avgift till datainspektionen betalas av den som

beteckning: 2 §

text: För handläggning hos Datainspektionen av ansökan eller anmälan som anges i

text: 1 §

text: eller

text: är avgiften 750 kr för varje påbörjad handläggningstimme. Om det finns särskilda skäl får avgiften sättas ned eller efterskänkas.

text: Förordning (1997:175).

beteckning: 3 §

text: För licens som anges i

text: 1 §

text: betalas en årlig avgift på 445 kr. Om det finns särskilda skäl får avgiften sättas ned eller efterskänkas.

text: Förordning (1997:175).

text: Datainspektionen beslutar om avgifter enligt denna förordning.

text: Datainspektionens beslut enligt denna förordning får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Om en statlig myndighet har gjort en sådan ansökan eller anmälan som avses i

text: 7 § dataförordningen (1982:480)

text: överklagas dock Datainspektionens beslut om avgift för handläggningen hos regeringen.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Förordning (1994:1488).

text: Ytterligare föreskrifter om verkställighet av denna förordning meddelas av datainspektionen.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1982:49) om statliga myndigheters medelsredovisning m.m. vid försäljning av anläggningstillgångar

rdfs:label: Finansdepartementet BA

text: Denna förordning gäller myndigheter som lyder under regeringen. För domänverket samt för tillgångar som redovisas på jordfonden gäller dock särskilda föreskrifter.

text: I denna förordning förstås med en anläggningstillgångs bokförda värde tillgångens anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar på anskaffningsvärdet.

text: Om den sålda eller utrangerade egendomen är bokförd som en del av en större bokföringsenhet, skall den förvaltande myndigheten göra en uppskattning av egendomens andel av det bokförda värdet.

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 3 §§

text: tillämpas vid försäljning av anläggningstillgångar som har anskaffats med medel som har anvisats över statsbudgeten.

text: Vid försäljning av en anläggningstillgång som utgör en del av myndighetens förräntningspliktiga statskapital skall de medel som motsvarar tillgångens bokförda värde tillföras vederbörlig inkomsttitel på statsbudgeten inom inkomsthuvudgruppen Inkomster av försåld egendom.

text: Från föreskriften i

text: första stycket

text: undantas försäljning av anläggningstillgång för vilken gäller att medel motsvarande gjorda avskrivningar inte skall inlevereras till statsverket.

text: Överskott eller underskott som uppkommit vid försäljningen (skillnaden mellan nettoförsäljningsvärde och bokfört värde) skall redovisas i årsbokslutet enligt föreskrifterna i förordningen (

text: ) med föreskrifter om statliga myndigheters bokföring.

text: I de fall regeringen fastställer årsbokslutet eller på annat sätt tar ställning till totalt redovisat överskott eller underskott i myndighetens verksamhet, prövas i anslutning härtill frågan om disposition av sådant överskott eller täckning av sådant underskott som nämns i

text: tredje stycket

text: I övriga fall skall myndigheten i särskild ordning underställa frågan regeringens prövning. Detta behöver dock inte ske om det överskott eller underskott som uppkommit vid försäljningen understiger 100000 kr.

text: Vid försäljningen av andra anläggningstillgångar än sådana som an ges i

text: 2 §

text: skall hela det vid försäljningen erhållna beloppet redovisas som inkomst under vederbörligt anslag om inte annat har föreskrivits.

text: Försäljningsbeloppen skall redovisas i årsbokslutet enligt föreskrifterna i förordningen (

text: Frågan om dispositionen av de medel som erhållits vid försäljningen skall av annan myndighet än affärsverk i särskild ordning underställas regeringens prövning. Detta behöver dock inte ske om försäljningsbeloppet understiger 20000 kr. eller om regeringen har föreskrivit annat.

beteckning: 4 §

text: De medel som inflyter vid försäljningen av anläggningstillgångar som utgör placeringsobjekt för en pensionsfond eller en donationsfond skall tillföras resp. fond och redovisas enligt de för fonden gällande föreskrifterna.


rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 5-9 §§, rubr. närmast före 5 §

dcterms:title: Förordning (1982:490) om extra undervisning i svenska för vissa elever i gymnasieskolan

text: Inledande föreskrifter

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om sådan extra undervisning i svenska som enligt

text: 8 kap. 4 d § skolförordningen (1971:235)

text: skall anordnas för elever i gymnasieskolan som har ett annat språk än svenska som hemspråk och som behöver och önskar delta i extra undervisning i svenska.

text: Förordning (1985:759).

text: Den extra undervisningen i svenska syftar till att eleverna tillfredsställande skall kunna följa den ordinarie undervisningen i svenska och andra ämnen.

text: Den extra undervisningen kan anordnas som stödundervisning. Eleven deltar då i den ordinarie undervisningen i svenska och andra ämnen i oförminskad omfattning.

text: Om det behövs och eleven önskar det, får eleven delta i extra undervisning som sker i utbyte mot timmar i den ordinarie undervisningen. I ett sådant fall har den extra undervisningen formen av en undervisning i ämnet svenska som andraspråk.

text: Förordning (1985:759).

text: Rektor beslutar om en elev ska få delta i extra undervisning i svenska.

text: I ärendet skall rektor samråda med eleven och, i fråga om elever som inte har fyllt 18 år och inte heller har ingått äktenskap, med föräldrarna.

text: Svenska som andraspråk

beteckning: 5 §

text: Svenska som andraspråk skall för varje deltagande elev ha en omfattning som motsvarar minst två veckotimmar. Dessa två veckotimmar skall vara lärarledda.

text: Förordning (1985:759).

beteckning: 6 §

text: Elevens timmar i svenska som andraspråk får ersätta högst lika många timmar i den ordinarie undervisningen för eleven. Rektor bestämmer vilka timmar i den ordinarie undervisningen som får bytas ut. Timmarna får inte fördelas på ett sådant sätt att ett visst ämne helt faller bort för eleven eller att de kvarvarande timmarna blir för få för att eleven skall kunna följa undervisningen i ämnet. Högst en veckotimme i ämnet svenska får bytas ut mot svenska som andraspråk.

text: Förordning (1985:759).

text: Undervisningen i svenska som andraspråk får anordnas för två eller flera elever i grupp eller för en elev ensam.

text: Förordning (1985:759).

text: Undervisningen i svenska som andrspråk skall läggas upp med hänsyn till varje elevs kunskapsnivå och situation i övrigt. Skolöverstyrelsen meddelar föreskrifter och allmänna råd om innehållet i undervisningen.

text: Förordning (1985:759).

text: Betyg sätts inte i ämnet svenska som andraspråk.

text: Förordning (1985:759).

text: Stödundervisning

text: Föreskrifterna i

text: och

text: 8 §§

text: gäller även i fråga om stödundervisning.

text: Lärartjänstgöring

text: Bestämmelserna i

text: skolförordningen (1971:235)

text: och andra föreskrifter som regeringen meddelar om lärartjänstgöring i ämnet svenska i gymnasieskolan gäller även extra undervisning i svenska, om inte annat är särskilt föreskrivet.

text: För extra undervisning i svenska får i varje kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola tas i anspråk det antal lärarveckotimmar som motsvarar 0,85 lärarveckotimmar per deltagande elev och läsår.

text: Statsbidrag

text: Föreskrifter om statsbidrag för ianspråktagna lärarveckotimmar enligt

text: 12 §

text: finns i förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning.

text: Särskilda föreskrifter

text: Skolöverstyrelsen meddelar de närmare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1982:492) om statsbidrag till studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan budgetåret 1982/83

text: För budgetåret 1982/83 har kommunerna rätt att få statsbidrag för studie- och yrkesorientering (

text: syo

text: ) i gymnasieskolan enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: Med

text: kommun

text: avses i förordningen även landstingskommuner och kommunalförbund.

text: Statsbidraget beräknas med hänsyn till antalet elever i kommunens gymnasieskola den 15 september 1982. Elever i högre specialkurser och gymnasial lärlingsutbildning medräknas dock inte.

text: I statsbidraget ingår bidrag till socialavgifter och pensionskostnader motsvarande reducerat lönekostnadspålägg.

text: Som villkor för statsbidrag gäller att kommunen för syo i gymnasieskolan gör insatser som i förhållande till antalet elever når åtminstone samma nivå som den statsbidragstäckta verksamheten budgetåret 1981/82.

text: Statsbidrag rekvireras hos skolöverstyrelsen.

text: Kommunerna får för varje kvartal rekvirera statsbidrag motsvarande det delbelopp per elev som hänför sig till kvartalet. Om inte regeringen föreskriver annat skall delbeloppet beräknas till 40 kronor.

beteckning: 7 §

text: Skolöverstyrelsen beslutar om bidrag och betalar ut detta snarast. Utbetalning får dock ske tidigast i oktober för kvartalet juli-- september, i januari för kvartalet oktober--december, i april för kvartalet januari--mars och i juli för kvartalet april--juni.

text: Statsbidrag som lämnas till landstingskommuner eller till kommunalförbund i vilka en landstingskommun ingår och som grundas på antalet elever i utbildning inom vårdområdet skall minskas med 20 procent enligt föreskrifterna i förordningen (

text: ) om minskning av vissa statsbidrag till kommunal utbildning.

text: Statsbidrag i övrigt skall minskas med två procent enligt föreskrifterna i nämnda förordning.


text: Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid dessförinnan.

dcterms:title: Förordning (1982:493) om statsbidrag till hörselteknisk utrustning för kommunal högskoleutbildning

text: Kommuner har enligt föreskrifterna i denna förordning rätt att få statsbidrag till sina kostnader för anskaffande av hörselteknisk utrustning för undervisning av studerande med hörselsvårigheter i kommunal högskoleutbildning.

text: Med kommun avses i denna förordning även landstingskommuner och kommunalförbund.

text: Statsbidrag lämnas med det belopp som universitets- och högskoleämbetet bestämmer. En förutsättning är att utrustningen har anskaffats i enlighet med de villkor som ämbetet anger.

text: Universitets- och högskoleämbetets beslut enligt denna förordning får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Universitets- och högskoleämbetet skall meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1982:50) om reglering av kapitalförluster i statlig verksamhet

rdfs:label: Finansdepartementet BA5

text: Uppkommer i statlig verksamhet en kapitalförlust som kräver nedskrivning av statskapitalet skall frågan om reglering av förlusten underställas regeringens prövning, om inte annat följer av

text: 2 §

text: 1) har orsakats av stöld, brand eller liknande orsak och förlusten inte överstiger, såvitt gäller affärsverk, 500000 kr. och i övriga fall 100000 kr.,

text: 2) är hänförlig till av myndigheten förvaltade lån och den sammanlagda förlusten under ett år inte överstiger 500000 kr. eller

text: 3) är hänförlig till sådana projekteringskostnader som inte slutgiltigt kan belasta visst objekt och förlusten inte överstiger 100000 kr.

text: En myndighet får själv besluta om nedskrivning av statskapitalet om förlusten

text: Om regleringen av förluster som uppkommer i samband med försäljning av anläggningstillgångar finns föreskrifter i förordningen (

text: ) om statliga myndigheters medelsredovisning m.m. vid försäljning av anläggningstillgångar.

text: De nedskrivningar av statskapitalet som en myndighet har företagit skall anmälas till regeringen i den årliga anslagsframställningen eller i en annan redovisning, som myndigheten skall avlämna.


dcterms:title: Förordning (1982:502) om statsbidrag till konsthantverkskooperativ

text: För att stödja konsthantverket och främja dess utveckling och förnyelse kan statsbidrag enligt denna förordning ges till sammanslutningar av konsthantverkare (

text: konsthantverkskooperativ

text: bestå av yrkesverksamma konsthantverkare,

text: bedriva verksamhet som bygger på medlemmarnas egna insatser,

text: uppvisa viss stadga i organisation och arbetsformer,

text: ha till huvudsakligt syfte att ställa ut och försälja medlemmarnas arbeten.

text: För att få bidrag skall sammanslutningen

text: Frågor om bidrag prövas av statens kulturråd efter särskild ansökan.

text: Vid fördelningen av bidrag skall hänsyn tas dels till den konst närliga kvaliteten och det kulturpolitiska värdet i sammanslutningens verksamhet, dels till verksamhetens omfattning, dels ock till sammanslutningens behov av bidrag för sin fortsatta verksamhet.

text: Bidrag kan utgå i form av ett årligt verksamhetsbidrag.

text: Kulturrådet får föreskriva villkor för bidraget. Sådant villkor får förbindas med skyldighet för mottagaren att återbetala det belopp som utbetalts eller en del av det, om villkoret inte uppfylls.

text: Beslut av kulturrådet enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Kulturrådet meddelar de ytterligare föreskrifter som kan behövas för verkställigheten av denna förordning.


rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ny 8 a §

rpubl:andrar: ändr. 8 a §

dcterms:identifier: SFS 1982:505 i lydelse enligt SFS 2004:1262

dcterms:title: Förordning (1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram

text: För att främja ett allsidigt utbud av konstnärligt och kulturpolitiskt värdefulla fonogram kan statsbidrag enligt denna förordning ges till fonogramproducenter som är verksamma i Sverige.

text: Till främjande av konstnärligt och kulturpolitiskt värdefulla samiska fonogram kan statsbidrag också lämnas till fonogramproducenter som är verksamma i Finland och Norge.

text: Förordning (2004:1262).

text: Bidrag enligt

text: 1 § första stycket

text: kan ges för produktion, distribution och marknadsföring av fonogram med svenska, eller i Sverige bosatta, artister och upphovsmän.

text: Bidrag kan också ges för produktion, distribution och marknadsföring av samiska fonogram som säljs i Sverige.

text: Förordning (2004:1262).

text: Frågor om bidrag prövas av Statens kulturråd efter särskild ansökan.

text: produktion, distribution och marknadsföring av fonogram, (produktionsstöd), och

text: distribution och marknadsföring av redan utgivna fonogram, (marknadsstöd).

text: Bidrag kan lämnas till producenter för

text: Producenter kan även få ett tidsbegränsat stöd (

text: utvecklingsstöd

text: Förordning (2004:1262).

text: Kulturrådet fördelar de medel som är tillgängliga under ett budgetår vid ett eller två i förväg bestämda tillfällen. Om det finns särskilda skäl får kulturrådet besluta om bidrag även vid andra tillfällen.

text: Bidrag ges med belopp som motsvarar en viss del av den beräknade faktiska kostnaden för produktion, distribution och marknadsföring av fonogrammet eller projektet.

text: Förordning (2004:1262).

text: Bidrag skall huvudsakligen ges till producenter med regelbunden utgivning av fonogram.

text: Produktionsstöd och marknadsstöd skall avse ett enskilt fonogram eller ett avgränsat projekt. Det får inte avse en producents samlade utgivning av fonogram.

text: Förordning (2004:1262).

text: ta hänsyn till såväl fonogrammets konstnärliga kvalitet som producentens behov av bidrag,

text: sträva efter att stödja mångsidighet vad gäller verk, artister och upphovsmän, och

text: särskilt beakta behovet av fonogram av god kvalitet för barn och ungdom.

text: Förordning (2004:1262).

text: Vid fördelningen av bidrag skall Kulturrådet

text: Kulturrådet får bestämma villkor för bidraget, såsom att ett fonogram skall framställas i minst ett visst antal exemplar och hållas i lager under viss tid. Villkoret får förbindas med skyldighet för mottagaren att återbetala det belopp som utgått eller en del av det, om villkoret inte uppfylls.

text: 8 a § Har upphävts genom förordning (2004:1262).

text: Kulturrådet får meddela föreskrifter för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1982:506) om statsbidrag för produktion av film och videogram inom museerna

text: För framställning av filmer och videogram inom museerna kan statsbidrag enligt denna förordning ges till museer här i landet.

text: Frågor om bidrag prövas av statens kulturråd efter särskild ansökan.

text: Bidrag ges med ett belopp som motsvarar en viss del av kostnaden för framställningen av filmen eller videogrammet.

text: Föreskrifter för beräkning av bidrag skall fastställas av kulturrådet.

text: Kulturrådet får bestämma villkor för bidraget. Sådant villkor får förbindas med skyldighet för mottagaren att återbetala det belopp som utgått eller en del av det, om villkoret inte uppfylls.

text: Beslut av kulturrådet enligt denna förordning får inte överklagas.


rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:title: Lag (1982:513) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m.

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: Krigsmateriel får inte föras ut ur riket utan tillstånd av regeringen, om ej annat följer av denna lag eller annan författning.

text: Den som inom riket tillverkar krigsmateriel får inte utan tillstånd av regeringen upplåta eller överlåta rätt att utom riket tillverka sådan materiel.

text: Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får inte bedrivas inom riket utan tillstånd av regeringen.

text: utbildning som står under tillsyn av skolöverstyrelsen eller universitets- och högskoleämbetet, om den sker i enlighet med läroplan eller utbildningsplan som har fastställts av någon av dessa myndigheter,

text: utbildning som anordnas av staten,

text: utbildning som anordnas i samband med försäljning av krigsmateriel eller med anställning i företag för tillverkning av sådan materiel.

text: Första stycket gäller inte

text: I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller eljest inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel meddela tillstånd enligt

text: 1 §

text: Lag (1983:149).

text: Regeringen bestämmer vad som skall avses med krigsmateriel enligt denna lag.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utförsel av enstaka skjutvapen och därtill hörande ammunition samt av skjutvapen jämte tillhörande ammunition för personligt bruk eller för användning vid jakt, tävling eller övning utom riket.

text: Om olovlig utförsel av vara och om försök därtill finns bestämmelser i lagen (

text: ) om straff för varusmuggling.

text: om gärningen skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst två år,

text: om gärningen skett av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sex månader.

text: Den som bryter mot 2 eller

text: 3 §

text: döms,

text: I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

text: Är brott som avses i

text: 8 § första stycket 1

text: att anse som grovt, döms till fängelse lägst sex månader och högst fyra år.

text: Vid bedömande om brottet är grovt skall särskilt beaktas om det avsett tillverkningsrätt av betydande värde eller utbildning av betydande omfattning eller varaktighet eller om gärningen eljest varit av särskilt farlig art.


rpubl:andrar: ändr. 21 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1992:1113

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1982:517 i lydelse enligt SFS 2025:1087

dcterms:title: Förordning (1982:517) om beredskapsersättning, beredskapslån och beredskapsgaranti

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Gemensamma bestämmelser

text: Statlig ersättning (

text: beredskapsersättning

text: ) får betalas för tjänst som lämnas enligt denna förordning.

text: För beredskapsändamål får också lämnas statligt lån (

text: beredskapslån

text: ) och statlig garanti (

text: beredskapsgaranti

text: Förordning (1996:30).

text: Ärenden om beredskapsersättning och beredskapslån prövas av Myndigheten för civilt försvar.

text: Ärenden om beredskapsgarantier prövas av Riksgäldskontoret eller den myndighet som kontoret bestämmer. För beredskapsgarantier gäller vad som föreskrivs om kreditgarantier i förordningen (

text: ) om utlåning och garantier.

text: Förordning (2025:1087).

text: Myndigheten för civilt försvar och Riksgäldskontoret ska vid sina respektive prövningar särskilt överväga om andra åtgärder i syfte att upprätthålla eller stärka försörjningsberedskapen är mer ändamålsenliga än beredskapsersättning, beredskapslån eller beredskapsgaranti.

text: Förordning (2025:1087).

text: Myndigheten för civilt försvar ska med eget yttrande hänskjuta beredskapsersättnings- eller beredskapslåneärenden till regeringens prövning om myndigheten finner att ärendet är av sådan vikt att regeringen bör avgöra det.

text: Förordning (2025:1087).

text: upprätthålla viss produktionskapacitet eller produktion,

text: utveckla ersättningsprodukter,

text: förbereda viss alternativ produktion,

text: beredskapslagra vissa varor, eller

text: vidta annan åtgärd som regeringen har godkänt.

text: Förordning (2025:1087).

text: Beredskapsersättning, beredskapslån eller beredskapsgaranti får lämnas till den som i syfte att upprätthålla eller stärka landets försörjningsberedskap åtar sig gentemot Myndigheten för civilt försvar (

text: beredskapsåtagande

text: ) att

text: Avtal om beredskapsåtagande skall slutas med den som erbjuder det på längre sikt för försörjningsberedskapen förmånligaste alternativet.

text: Förordning (1992:1113).

text: Myndigheten för civilt försvar ska sträva efter att försörjningsberedskapen långsiktigt ska kunna tryggas. I detta syfte får avtal om beredskapsåtagande innehålla bestämmelser om skyldighet för mottagaren av beredskapsersättning, beredskapslån eller beredskapsgaranti att investera i maskiner och anläggningar eller att förbättra sin organisation eller vidta andra åtgärder som Myndigheten för civilt försvar finner lämpliga.

text: Förordning (2025:1087).

text: Beredskapsåtagandet skall omfatta minst den period under vilken beredskapsersättning, beredskapslån och beredskapsgaranti lämnas.

text: Förordning (1996:30).

text: 9 § Har upphävts genom förordning (1996:30).

text: För beredskapslån samt för beredskapsersättning som utbetalas i förskott skall betryggande säkerhet ställas.

text: Förordning (1997:1007).

text: att för varje avtalsår med bestyrkande av auktoriserad revisor intyga om avtalade beredskapsåtaganden uppfyllts eller ej,

text: att i god tid underrätta Myndigheten för civilt försvar innan beslut fattas om överlåtelse av betydande del av anläggningstillgångar, licenser, patent eller andra liknande tillgångar i verksamheten, eller om nedläggning av väsentlig del av verksamheten eller om någon annan åtgärd av motsvarande betydelse för möjligheten att fullfölja åtaganden enligt

text: och

text: 7 §§

text: att i god tid underrätta Myndigheten för civilt försvar innan väsentlig ändring sker i äganderätten till den rörelse som omfattas av åtaganden enligt

text: och

text: 7 §§

text: och

text: att ge Myndigheten för civilt försvar eller den som Myndigheten för civilt försvar utser tillfälle att granska verksamheten och därvid lämna de uppgifter om verksamheten som behövs.

text: Förordning (2025:1087).

text: Myndigheten för civilt försvar ska se till att den som fått beredskapsersättning eller beredskapslån i avtal åläggs

text: Beredskapsersättning

beteckning: 11 a §

text: Beredskapsersättning får betalas ut under en period av högst tio år från den dag då beredskapsavtalet börjar gälla. Förordning(1996:30).

beteckning: 11 b §

text: Avtal om beredskapsersättning skall ha sin slutliga förfallodag lägst ett och högst tio år från den dag då avtalet börjar gälla.

text: Förordning (1996:30).

beteckning: 11 c §

text: Nedskrivning av i förskott utbetald beredskapsersättning ska ske i den takt Myndigheten för civilt försvar bestämmer.

text: Förordning (2025:1087).

beteckning: 11 d §

text: Av avtalet skall framgå att om beredskapsersättning har lämnats på grund av oriktiga eller vilseledande uppgifter, kan den del av i förskott utbetald ersättning som inte skrivs ned sägas upp till omedelbar betalning och utbetald ersättning omgående krävas tillbaka inom tio år från utbetalningen.

text: om avtalsparten har brutit mot något villkor för beredskapsersättningen,

text: om den säkerhet som kan ha ställts för förskott väsentligen försämras, eller

text: om något annat sådant förhållande inträffar som medför att avtalsparten med hänsyn till syftet med ersättningen uppenbarligen inte längre bör få ha kvar denna.

text: Förordning (1996:30).

text: Av avtalet skall också framgå att förskottsersättning som inte skrivits ned kan sägas upp till omedelbar betalning

text: Beredskapslån

text: Beredskapslån får betalas ut under en period av högst tio år från den dag då beredskapsavtalet börjar gälla.

text: Förordning (1996:30).

text: Avtal om beredskapslån skall ha sin slutliga förfallodag lägst ett och högst tio år från den dag då avtalet börjar gälla.

text: Förordning (1996:30).

text: 14 § Har upphävts genom förordning (1996:30).

text: Amortering av beredskapslån ska ske i den takt som Myndigheten för civilt försvar bestämmer.

text: Förordning (2025:1087).

text: Av avtalet skall framgå att om beredskapslån har lämnats på grund av oriktiga eller vilseledande uppgifter, kan den del av lånet som inte amorterats sägas upp till omedelbar betalning.

text: om låntagaren har brutit mot något villkor för lånet,

text: om den säkerhet som kan ha ställts för lånet väsentligen försämras, eller

text: om något annat sådant förhållande inträffar som medför att låntagaren med hänsyn till syftet med lånet uppenbarligen inte längre bör få ha kvar detta.

text: Förordning (1996:30).

text: Av avtalet skall också framgå att lån som inte amorterats kan sägas upp till omedelbar betalning

text: Beredskapsgaranti

text: Beredskapsgaranti får lämnas för lån som betalats ut under en period av högst tio år och som har en löptid på högst tio år räknat från den dag då beredskapsavtalet ingås.

text: Förordning (1996:30).

text: 18 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 19 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 20 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 21 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 22 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 23 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 24 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 25 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 26 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 27 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 28 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: 29 § Har upphävts genom förordning (1997:1007).

text: Övriga bestämmelser

text: Riksgäldskontoret eller den myndighet som kontoret bestämmer ska bevaka statens rätt rörande beredskapsgarantier.

text: Myndigheten för civilt försvar ska bevaka statens rätt rörande beredskapsersättning eller beredskapslån enligt denna förordning. Myndigheten för civilt försvar får därvid anta ackordsförslag eller på annat sätt efterskänka statens anspråk. Ärenden som avser större belopp eller som har principiell betydelse ska dock hänskjutas till regeringens prövning.

text: Förordning (2025:1087).

text: Beslut av Myndigheten för civilt försvar enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (2025:1087).

text: Föreskrifter om verkställighet av denna förordning meddelas av Myndigheten för civilt försvar. Föreskrifter om lånegarantier får dock meddelas först efter att samråd har skett med Riksgäldskontoret.

text: Förordning (2025:1087).


rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: upph. 18 §; ändr. 11, 12 §§

rpubl:andrar: upph. 6, 7, 9-17, 19, 20 §§, rubr. närmast före 10 §; ändr. 1, 21 §§; rubr. närmast före 7 § sätts närmast före 8 §; nya 9-11 §§; omtryck

dcterms:title: Förordning (1982:518) med instruktion för byggnadsstyrelsen

text: Inledande bestämmelser

text: Verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på byggnadsstyrelsen.

text: Uppgifter

text: Verket är central förvaltningsmyndighet för frågor om anskaffning av lokaler för civila statliga myndigheter och förvaltning av statliga fastigheter.

text: förvalta fastigheter i enlighet med särskilda föreskrifter därom,

text: utreda behovet av och anskaffa lokaler och inredning för statsmyndigheterna, allt i den mån dessa uppgifter inte ankommer på annan myndighet,

text: efter uppdrag projektera och utföra byggnadsföretag för statens räkning,

text: genom utvecklings- och normeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingar i statens byggande och fastighetsförvaltning.

text: Det åligger verket särskilt att

text: Verksamheten i fred skall bedrivas så, att även de krav som totalförsvaret i krig uppställer i största möjliga utsträckning kan tillgodoses. Under beredskapstillstånd och krig skall byggnadsstyrelsen främst tillgodose totalförsvarets krav.

text: Har genom verkets verksamhet skada tillfogats någon person, som inte är anställd hos verket, eller egendom, som inte står under verkets förvaltning, får verket betala skäligt skadestånd, dock inte med mera betydande belopp.

text: Organisation

text: Generaldirektören är chef för verket.

text: Hos verket finns en administrativ direktör, en ekonomidirektör, en planeringsdirektör och en teknisk direktör. En av dessa är generaldirektörens ställföreträdare.

text: Inom verket finns en utredningsbyrå, en projekteringsbyrå, en byggnadsbyrå, en utrikesbyrå, en fastighetsbyrå, en teknisk byrå, en administrativ byrå, ett planerings- och budgetsekretariat, en inredningssektion, en personaladministrativ sektion samt en internrevisionsenhet.

text: Vidare finns fem regionala förvaltningar med regionkontor i Lund, Göteborg, Stockholm, Uppsala och Umeå.

text: Förordning (1986:518).

text: Verkets styrelse består av åtta personer, generaldirektören medräknad. Generaldirektören är styrelsens ordförande.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (1988:1581).

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på byggnadsstyrelsen.

text: Förordning (1988:1581).

text: Verkets personalansvarsnämnd består -- förutom av generaldirektören och personalföreträdarna -- av administrativa direktören, ekonomidirektören, planeringsdirektören, tekniske direktören och chefen för personaladministrativa enheten.

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1988:1581).

text: 12 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: 13 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: 17 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: 18 § har upphävts genom förordning (1986:1264).

text: 19 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: 20 § har upphävts genom förordning (1988:1581).

text: Tjänstetillsättning

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år. Andra tjänster i lägst N 26 -- N 31 tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Övriga tjänster tillsätts av verket.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Förordning (1988:1581).

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören förordnas av regeringen för högst fyra år.

text: Övriga bestämmelser

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av verket i fråga om tjänster som regeringen tillsätter utom generaldirektören och dennes ställföreträdare.