text: Denna lag träder i kraft den 1 april 1999, då lagen (

text: ) om skiljemän och lagen (

text: ) om utländska skiljeavtal och skiljedomar upphör att gälla.

text: Den äldre lagen tillämpas om skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet eller, såvitt angår verkställighet av en utländsk skiljedom, om ansökan om verkställighet har gjorts före ikraftträdandet.

text: Har ett skiljeavtal slutits före ikraftträdandet, gäller

text: 18 § andra stycket

text: 21 § första stycket 1

text: och

text: 26 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: lagen (

text: ) om skiljemän fortfarande, såvitt avser tid för meddelande av skiljedom, i förfaranden som har inletts inom två år från den nya lagens ikraftträdande.

text: Parterna kan i fall som anges i 2 och 3 bestämma att endast den nya lagen skall gälla.

text: Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till lagen (

text: ) om skiljemän, tillämpas i stället den nya lagen.

rpubl:andrar: ändr. 35 §

rpubl:andrar: ändr. ingressen till 2000:180

rpubl:andrar: ändr. 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 mars 2019.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande om skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet. Trots det tillämpas de nya bestämmelserna om

ordinal: a

text: tillämplig processordning i

text: 41 §

text: och möjligheten att ta upp muntlig bevisning på engelska i

text: 45 a §

text: i de mål och ärenden som inleds i domstol efter ikraftträdandet, och

ordinal: b

text: krav på prövningstillstånd i

text: 43 § andra stycket

text: för överklaganden av avgöranden från hovrätten som meddelas efter ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1999:116 i lydelse enligt SFS 2018:1954

dcterms:title: Lag (1999:116) om skiljeförfarande

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Skiljeavtalet

text: Tvister i frågor som parterna kan träffa förlikning om får genom avtal lämnas till avgörande av en eller flera skiljemän. Ett sådant avtal kan avse framtida tvister om ett rättsförhållande som är angivet i avtalet. Tvisten får avse förekomsten av en viss omständighet.

text: Parterna får låta skiljemännen komplettera avtal utöver vad som följer av tolkning av avtal.

text: Skiljemän får pröva konkurrensrättens civilrättsliga verkningar mellan parterna.

text: Skiljemännen får pröva sin egen behörighet att avgöra tvisten.

text: Om skiljemännen i ett beslut har funnit att de är behöriga att avgöra tvisten, får den part som är missnöjd med beslutet begära att frågan prövas av hovrätten. Talan ska väckas senast trettio dagar från det att parten fick del av beslutet. Skiljemännen får fortsätta skiljeförfarandet i avvaktan på domstolens avgörande.

text: I fråga om talan mot en skiljedom som innefattar ett avgörande om behörigheten gäller

text: och

text: 36 §§

text: Lag (2018:1954).

text: När giltigheten av ett skiljeavtal som utgör en del av ett annat avtal skall bedömas vid prövningen av skiljemännens behörighet, skall skiljeavtalet anses som ett särskilt avtal.

text: En domstol får inte mot en parts bestridande pröva en fråga som enligt ett skiljeavtal skall prövas av skiljemän.

text: En invändning om skiljeavtal skall framställas första gången en part skall föra talan i saken vid rätten. Invändningar som framställs senare är utan verkan om inte parten har haft laga förfall och framställt invändningen så snart förfallet upphörde. En invändning om skiljeavtal skall beaktas även om den part som gör invändningen låtit en fråga som omfattas av skiljeavtalet prövas av Kronofogdemyndigheten i ett mål om betalningsföreläggande eller handräckning.

text: Under tiden tvisten behandlas av skiljemän eller innan dess får en domstol oberoende av skiljeavtalet meddela sådana beslut om säkerhetsåtgärder som domstolen enligt lag är behörig att meddela.

text: Lag (2006:730).

beteckning: 4 a §

text: En domstol får inte mot en parts bestridande pröva en talan om skiljemännens behörighet i ett visst skiljeförfarande på annat sätt än som anges i

text: 2 §

text: , om talan har väckts sedan skiljeförfarandet inletts.

text: Första stycket gäller inte i mål mellan en konsument och en näringsidkare, om konsumenten för talan om att ett skiljeavtal har gjorts gällande mot honom eller henne i strid med

text: 6 §

text: Lag (2018:1954).

ordinal: 4 a

text: har bestritt en begäran om skiljedom,

text: låter bli att i rätt tid utse skiljeman, eller

text: inte i rätt tid ställer sin andel av begärd säkerhet för ersättningen till skiljemännen.

text: En part förlorar sin rätt att åberopa skiljeavtalet som hinder för rättegång, om parten

text: Rör en tvist mellan en näringsidkare och en konsument en vara, en tjänst eller någon annan nyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk, får ett skiljeavtal inte göras gällande, om det träffats innan tvisten uppstod. Dock gäller sådana avtal i hyres- eller arrendeförhållanden, om genom dem en hyres- eller arrendenämnd utsetts till skiljenämnd och något annat inte följer av bestämmelserna i

text: 8 kap. 28 §

text: eller

text: 12 kap. 66 §

text: jordabalken

text: Första stycket gäller inte om tvisten rör avtal mellan försäkringsgivare och försäkringstagare om försäkring som grundas på kollektivavtal eller som grundas på gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen. Första stycket gäller inte heller om annat följer av Sveriges internationella förpliktelser.

text: Skiljemännen

text: Var och en som råder över sig själv och sin egendom kan vara skiljeman.

text: En skiljeman ska vara opartisk och oberoende.

text: om skiljemannen själv eller någon närstående till skiljemannen är part eller annars kan vänta beaktansvärd nytta eller skada av tvistens utgång,

text: om skiljemannen eller någon närstående till skiljemannen är ledamot av styrelsen för ett bolag eller någon annan sammanslutning som är part eller annars är ställföreträdare för en part eller för någon annan som kan vänta beaktansvärd nytta eller skada av tvistens utgång,

text: om skiljemannen som sakkunnig eller annars har tagit ställning i tvisten eller hjälpt en part att förbereda eller utföra sin talan i tvisten, eller

text: om skiljemannen har mottagit eller förbehållit sig ersättning i strid med

text: 39 § andra stycket

text: Lag (2018:1954).

text: En skiljeman ska på yrkande av en part skiljas från sitt uppdrag, om det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för skiljemannens opartiskhet eller oberoende. En sådan omständighet ska alltid anses föreligga

text: Den som ombeds att åta sig ett uppdrag som skiljeman skall genast uppge alla omständigheter som enligt 7 eller

text: 8 §

text: kan tänkas hindra den vidtalade från att vara skiljeman. En skiljeman skall upplysa parterna och övriga skiljemän om sådana omständigheter så snart alla skiljemän har utsetts och därefter under skiljeförfarandet så snart skiljemannen har fått kännedom om någon ny omständighet.

text: Ett yrkande om att en skiljeman skall skiljas från sitt uppdrag på grund av en omständighet som anges i

text: 8 §

text: skall framställas inom femton dagar från det att parten fick kännedom såväl om att skiljemannen har utsetts som om omständigheten. Yrkandet prövas av skiljemännen, om parterna inte har bestämt att det skall prövas av någon annan.

text: Bifalls yrkandet får beslutet inte angripas.

text: En part som är missnöjd med ett beslut genom vilket ett yrkande ogillats eller avvisats som för sent framställt, får hos tingsrätten ansöka om att skiljemannen skall skiljas från uppdraget. Ansökan skall göras inom trettio dagar från den dag då parten fick del av beslutet. Skiljemännen får fortsätta skiljeförfarandet i avvaktan på tingsrättens avgörande.

text: Parterna får bestämma att ett yrkande som anges i

text: 10 § första stycket

text: skall prövas slutligt av ett skiljedomsinstitut.

text: Parterna får bestämma hur många skiljemännen skall vara och hur de skall utses.

text: Om parterna inte har bestämt något annat gäller

text: 16 §§

text: Tingsrätten skall utse skiljemän även i andra fall än som anges i

text: 17 §§

text: , om parterna har bestämt det och någon av parterna ansöker om det.

text: Skiljemännen skall vara tre. Vardera parten väljer en skiljeman och de valda utser den tredje.

text: Om parterna var för sig ska välja skiljeman och den ena parten i en begäran om skiljedom enligt

text: 19 §

text: har underrättat motparten om sitt val av skiljeman, är motparten skyldig att inom trettio dagar från mottagandet av underrättelsen skriftligen underrätta den första parten om sitt val av skiljeman. En part som på detta sätt har underrättat motparten om sitt val av skiljeman får inte återkalla valet utan motpartens samtycke.

text: Om motparten låter bli att utse skiljeman inom den angivna tiden, ska tingsrätten på ansökan av den första parten utse skiljeman.

text: Om ett skiljeförfarande har påkallats mot flera motparter och dessa inte kan enas om valet av skiljeman, ska tingsrätten på ansökan av en motpart, inom den frist som anges i

text: första stycket

text: , utse skiljemän för alla parter och samtidigt skilja en redan utsedd skiljeman från uppdraget.

text: Lag (2018:1954).

text: Skall en skiljeman utses av andra skiljemän men låter de bli att göra det inom trettio dagar från det att den sista av dem blev vald, skall tingsrätten på ansökan av en part utse skiljemannen.

text: Skall en skiljeman utses av någon annan än en part eller skiljemän, men görs inte det inom trettio dagar från det att en part som önskar att skiljeman utses uppmanat den som skall utse skiljeman att göra det, skall tingsrätten på ansökan av en part utse skiljemannen. Detsamma gäller, om en skiljeman skall utses av parterna gemensamt men de inte har enats inom trettio dagar från det att frågan väckts genom att den ena parten mottagit en underrättelse från motparten.

text: Om en skiljeman avgår eller skiljs från uppdraget på grund av omständigheter som förelåg när skiljemannen utsågs, ska tingsrätten på ansökan av en part utse en ny skiljeman. Om skiljemannen utsågs av en part ska tingsrätten, om inte särskilda skäl talar emot det, utse den person som parten föreslår till ny skiljeman.

text: Om skiljemannen inte kan fullgöra uppdraget på grund av omständigheter som har uppkommit efter valet, ska i stället den som ursprungligen haft att göra valet utse en ny skiljeman. Vid detta val tillämpas

text: 14 § första

text: och

text: andra styckena

text: och

text: 15 §

text: . Tiden för att utse en ny skiljeman är även för den part som har begärt skiljedomen trettio dagar och räknas för alla från det att den som ska utse skiljemannen har fått kännedom om det.

text: Lag (2018:1954).

text: Har en skiljeman försenat förfarandet skall tingsrätten på ansökan av en part skilja skiljemannen från uppdraget och utse en annan skiljeman. Parterna får bestämma att en sådan begäran i stället skall prövas slutligt av ett skiljedomsinstitut.

text: När en part har ansökt om att tingsrätten skall utse en skiljeman enligt

text: 12 § tredje stycket

text: eller

text: 17 §§

text: får domstolen endast om det är uppenbart avslå ansökan på den grunden att lagliga förutsättningar för skiljeförfarande saknas.

text: Förfarandet

text: Har parterna inte bestämt något annat inleds skiljeförfarandet när en part tar emot en begäran om skiljedom enligt

text: andra stycket

text: en uttrycklig och villkorslös begäran om skiljedom,

text: uppgift om den fråga som omfattas av skiljeavtalet och som skiljemännen skall pröva, och

text: uppgift om partens val när parten skall utse skiljeman.

text: En begäran om skiljedom skall vara skriftlig och innehålla

text: Är skiljemännen flera skall en av dem utses till ordförande. Har parterna eller skiljemännen inte bestämt annat, skall den skiljeman vara ordförande som de andra skiljemännen eller, i deras ställe, tingsrätten har utsett.

text: Skiljemännen skall handlägga tvisten opartiskt, ändamålsenligt och snabbt. De skall därvid följa vad parterna har bestämt, om det inte finns något hinder mot det.

text: Parterna bestämmer vilken ort i Sverige som ska vara skiljeförfarandets säte. Om parterna inte har gjort detta, ska skiljemännen bestämma sätet.

text: Skiljemännen får hålla sammanträde på en annan ort i Sverige eller utomlands, om inte parterna har bestämt något annat.

text: Lag (2018:1954).

text: Den part som begär skiljedom skall inom den tid som skiljemännen bestämmer ange sina yrkanden i den fråga som har uppgetts i begäran om skiljedom och de omständigheter som parten åberopar till stöd för dem. Motparten skall därefter inom den tid som skiljemännen bestämmer ange sin inställning till yrkandena och de omständigheter som motparten åberopar till stöd för den.

text: Den part som begär skiljedom får framställa nya yrkanden och motparten egna yrkanden, om yrkandena omfattas av skiljeavtalet och skiljemännen inte med hänsyn till den tidpunkt då de framställs eller andra omständigheter anser det olämpligt att de prövas. Under samma förutsättningar får var och en av parterna under skiljeförfarandet ändra eller komplettera tidigare framställda yrkanden och åberopa nya omständigheter till stöd för sin talan.

text: Första och andra styckena gäller inte om parterna har bestämt något annat.

text: Ett skiljeförfarande får sammanläggas med ett annat skiljeförfarande om parterna samtycker till det, det är till fördel för handläggningen och samma skiljemän har utsetts i båda förfarandena. Om det finns skäl för det, får skiljeförfarandena särskiljas.

text: Lag (2018:1954).

text: Skiljemännen skall ge parterna tillfälle att i all behövlig omfattning utföra sin talan skriftligt eller muntligt. Inför avgörandet av en till skiljemännen överlämnad fråga skall muntlig förhandling hållas, om en part begär det och parterna inte har bestämt något annat.

text: En part skall ges möjlighet att ta del av alla handlingar och allt annat material som rör tvisten och som tillförs skiljemännen från motparten eller någon annan.

text: Om en part utan giltigt skäl uteblir från en förhandling eller låter bli att i något annat hänseende iaktta ett föreläggande av skiljemännen, är detta inte hinder mot att handläggningen fortsätter och att tvisten avgörs på det material som finns.

text: Parterna skall svara för bevisningen. Skiljemännen får dock utse sakkunniga, om inte båda parterna motsätter sig detta.

text: Skiljemännen får avvisa erbjuden bevisning, om den uppenbart saknar betydelse i tvisten eller om det är motiverat med hänsyn till den tidpunkt då bevisningen åberopas.

text: Skiljemännen får inte ta upp ed eller sanningsförsäkran. De får inte heller förelägga vite eller annars använda tvångsmedel för att skaffa in begärd bevisning.

text: Om inte parterna har överenskommit något annat får skiljemännen på begäran av en part bestämma att motparten under förfarandets gång skall vidta en viss åtgärd för att säkerställa det anspråk som skall prövas av skiljemännen. Skiljemännen får föreskriva att den part som begär åtgärden skall ställa skälig säkerhet för den skada som kan tillfogas motparten genom åtgärden.

text: Om en part vill att ett vittne eller en sakkunnig skall höras under ed eller en part höras under sanningsförsäkran, får parten efter tillstånd av skiljemännen göra ansökan om det hos tingsrätten. Detsamma gäller om en part vill att det skall föreläggas en part eller någon annan att som bevis tillhandahålla en skriftlig handling eller ett föremål. Anser skiljemännen att åtgärden är befogad med hänsyn till utredningen, skall de lämna tillstånd till ansökan. Finns det lagliga förutsättningar för åtgärden, skall tingsrätten bifalla ansökan.

text: Reglerna i

text: rättegångsbalken

text: tillämpas i fråga om en åtgärd som avses i

text: första stycket

text: . Skiljemännen skall kallas till ett förhör med ett vittne, en sakkunnig eller en part och ges tillfälle att ställa frågor. Om en skiljeman uteblir från förhöret utgör detta inte hinder för att förhöret genomförs.

text: Skiljedomen

text: De frågor som har lämnats till skiljemännen avgörs genom skiljedom. Om skiljemännen avslutar skiljeförfarandet utan att avgöra dessa frågor, ska det också göras genom skiljedom, utom i fall som avses i

text: tredje stycket

text: Om parterna förliks får skiljemännen på deras begäran stadfästa förlikningen i en skiljedom.

text: Andra avgöranden, som inte tas in i en skiljedom, betecknas beslut. Även ett avgörande om avskrivning av ett skiljeförfarande betecknas beslut. För ett sådant beslut gäller dock i tillämpliga delar vad som föreskrivs om skiljedom i denna lag.

text: Skiljemännens uppdrag anses slutfört när de har meddelat slutlig skiljedom, om inte något annat följer av 32 eller

text: 35 §

text: Lag (2018:1954).

text: Tvisten ska avgöras med tillämpning av den lag eller det regelverk som parterna har kommit överens om. Om inte annat framgår av parternas överenskommelse, ska en överenskommelse om att ett visst lands lag ska tillämpas anses innebära en hänvisning till det landets materiella rätt och inte till landets lagvalsregler.

text: Om parterna inte har träffat en överenskommelse enligt

text: första stycket

text: , ska skiljemännen bestämma vilken lag som ska tillämpas.

text: Skiljemännen får grunda skiljedomen på skälighet och billighet endast om parterna har bestämt det.

text: Lag (2018:1954).

text: Återkallar ena parten ett yrkande skall skiljemännen avskriva tvisten i denna del om inte motparten begär att skiljemännen skall pröva yrkandet.

text: En del av tvisten eller en viss fråga av betydelse för tvistens bedömning får avgöras genom särskild skiljedom, om inte båda parterna motsätter sig det. En fordran som åberopas till kvittning skall dock prövas i samma skiljedom som huvudfordringen.

text: Har en part helt eller delvis medgett ett yrkande får särskild skiljedom meddelas över det som har medgetts.

text: Om en skiljeman utan giltigt skäl låter bli att delta i skiljenämndens prövning av en fråga, är detta inte något hinder mot att övriga skiljemän avgör frågan.

text: Har parterna inte bestämt något annat, skall som skiljenämndens mening gälla den mening som flertalet av de skiljemän som deltar i avgörandet enas om. Uppnås inte majoritet för någon mening, skall den mening gälla som ordföranden företräder.

text: En skiljedom ska vara skriftlig och undertecknas av skiljemännen. Det är tillräckligt att domen är undertecknad av flertalet skiljemän om orsaken till att inte samtliga skiljemän har undertecknat den är angiven i skiljedomen. Parterna får bestämma att skiljenämndens ordförande ensam undertecknar skiljedomen.

text: I skiljedomen ska dagen då den meddelas och skiljeförfarandets säte anges.

text: Skiljedomen ska genast lämnas eller sändas till parterna.

text: Lag (2018:1954).

text: Om skiljemännen finner att en skiljedom innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av skiljemännens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende eller om skiljemännen av förbiseende inte har avgjort en fråga som skulle ha behandlats i skiljedomen, får de inom trettio dagar från dagen för skiljedomens meddelande besluta om rättelse eller komplettera domen. De får också rätta eller komplettera en skiljedom eller tolka domslutet i en skiljedom om någon av parterna begär det inom trettio dagar från det att parten har fått del av domen.

text: Om skiljemännen på någon av parternas begäran beslutar om rättelse eller om tolkning av domslutet i en skiljedom, skall det ske inom trettio dagar från det att skiljemännen tog emot en parts begäran om det. Om skiljemännen beslutar att komplettera domen, skall det ske inom sextio dagar.

text: Innan skiljemännen fattar ett beslut enligt denna paragraf, bör parterna ges tillfälle att yttra sig över åtgärden.

text: Skiljedoms ogiltighet och upphävande av skiljedom

text: om den innefattar prövning av en fråga som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän,

text: om skiljedomen eller det sätt på vilket skiljedomen tillkommit är uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen i Sverige, eller

text: om skiljedomen inte uppfyller föreskrifterna om skriftlighet och undertecknande i

text: 31 § första stycket

text: En skiljedom är ogiltig

text: Ogiltigheten kan gälla en viss del av skiljedomen.

text: om den inte omfattas av ett giltigt skiljeavtal mellan parterna,

text: om skiljemännen har meddelat dom efter utgången av den tid som parterna bestämt,

text: om skiljemännen har överskridit sitt uppdrag på ett sätt som sannolikt har inverkat på utgången,

text: om skiljeförfarande enligt

text: 47 §

text: inte borde ha ägt rum i Sverige,

text: om en skiljeman har utsetts i strid med parternas överenskommelse eller denna lag,

text: om en skiljeman på grund av någon omständighet som anges i 7 eller

text: 8 §

text: har varit obehörig, eller

text: om det annars, utan partens vållande, har förekommit något fel i handläggningen som sannolikt har inverkat på utgången.

text: En skiljedom som inte kan angripas enligt

text: 36 §

text: ska efter klander helt eller delvis upphävas på talan av en part

text: En part har inte rätt att åberopa en omständighet som parten genom att delta i förfarandet utan invändning eller på annat sätt får anses ha avstått från att göra gällande. Enbart genom att en part har utsett skiljeman ska parten inte anses ha godtagit skiljemännens behörighet att avgöra den hänskjutna frågan. Att en part kan ha förlorat rätten enligt

text: första stycket 6

text: att åberopa en omständighet som anges i

text: 8 §

text: följer av

text: och

text: 11 §§

text: Talan ska väckas inom två månader från den dag då parten fick del av skiljedomen eller, om en rättelse, komplettering eller tolkning enligt

text: 32 §

text: har gjorts, inom två månader från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. En part får efter fristens utgång inte åberopa en ny klandergrund till stöd för sin talan.

text: Lag (2018:1954).

text: om domstolen har funnit att talan i målet skall bifallas och ena parten har begärt uppskov, eller

text: om båda parter har begärt uppskov.

text: En domstol får under viss tid skjuta upp ett mål om en skiljedoms ogiltighet eller om upphävande av en skiljedom för att ge skiljemännen tillfälle att återuppta skiljeförfarandet eller vidta någon annan åtgärd som enligt skiljemännens mening undanröjer grunden för ogiltigheten eller upphävandet,

text: Meddelar skiljemännen en ny skiljedom, får en part inom den tid som domstolen bestämmer utan stämningsansökan klandra skiljedomen i den mån det föranleds av det återupptagna förfarandet eller av en ändring av den första skiljedomen.

text: Lag (2000:180).

text: En skiljedom som innebär att skiljemännen har avslutat förfarandet utan att pröva de frågor som lämnats till avgörande av dem får helt eller delvis ändras på talan av en part. Talan ska väckas inom två månader från den dag då parten fick del av domen eller, om en rättelse, komplettering eller tolkning enligt

text: 32 §

text: har gjorts, inom två månader från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. Skiljedomen ska innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen ska göra.

text: En talan enligt

text: första stycket

text: som enbart rör en fråga som avses i

text: 42 §

text: är tillåten om skiljedomen innebär att skiljemännen har ansett sig vara obehöriga att pröva tvisten. Om avgörandet innebär något annat, får en part som vill angripa beslutet klandra avgörandet enligt bestämmelserna i

text: 34 §

text: Lag (2018:1954).

text: Skiljedomskostnaderna

text: Parterna skall solidariskt betala skälig ersättning till skiljemännen för arbete och utlägg. Har skiljemännen i skiljedomen förklarat att de är obehöriga att pröva tvisten, är dock den part som inte begärde skiljedom betalningsansvarig endast i den mån det föranleds av särskilda omständigheter.

text: Skiljemännen får i en slutlig skiljedom förplikta parterna att betala ersättningen till dem samt ränta från den dag som infaller en månad efter den dag då skiljedomen meddelades. Ersättningen skall anges särskilt för varje skiljeman.

text: Skiljemännen får begära säkerhet för ersättningen. De får fastställa särskilda säkerheter för skilda yrkanden. Har en part inte inom den tid som skiljemännen bestämt ställt sin andel av begärd säkerhet, får motparten ställa hela säkerheten. Ställs inte begärd säkerhet, får skiljemännen helt eller delvis avsluta förfarandet.

text: Skiljemännen får under förfarandet besluta att ta säkerheten i anspråk för att täcka utlägg. Sedan skiljemännens ersättning har bestämts i en slutlig skiljedom och domen i den delen har blivit verkställbar, får skiljemännen tillgodogöra sig betalning ur säkerheten, om parterna inte fullgör sin betalningsskyldighet enligt domen. Säkerhetsrätten omfattar även egendomens avkastning.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 38 §§

text: gäller inte om något annat har bestämts av parterna gemensamt på ett sätt som är bindande för skiljemännen.

text: Avtal om ersättningen till skiljemännen som inte träffas med parterna gemensamt är ogiltiga. Har ena parten ställt hela säkerheten, får parten dock ensam medge att skiljemännen tar säkerheten i anspråk för att täcka ersättning för utfört arbete.

text: Skiljemännen får inte hålla inne skiljedomen i avvaktan på att ersättningen till dem betalas.

text: En part eller en skiljeman får ansöka hos tingsrätten om ändring av skiljedomen när det gäller ersättning till skiljemännen. Ansökan ska ges in av en part inom två månader från den dag då parten fick del av domen och av en skiljeman inom samma tid från skiljedomens meddelande. Om en rättelse, komplettering eller tolkning enligt

text: 32 §

text: har gjorts, ska ansökan ges in av en part inom två månader från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse, och av en skiljeman inom samma tid från den dag då skiljedomen fick sin slutliga lydelse. Skiljedomen ska innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen i denna del ska göra. En ansökan handläggs enligt lagen (

text: ) om domstolsärenden.

text: Ett beslut som innebär att ersättningen till en skiljeman sätts ned gäller även för den part som inte har ansökt om ändring.

text: Lag (2018:1954).

text: Om inte parterna har överenskommit något annat, får skiljemännen på begäran av en part förplikta motparten att betala ersättning för partens kostnader och bestämma hur ersättningen till skiljemännen slutligt skall fördelas mellan parterna. Skiljemännens förordnande får även omfatta ränta, om parten har yrkat det.

text: Forumfrågor och talefrister m.m.

text: En talan enligt 2 §

text: andra stycket

text: , 33, 34 eller

text: 36 §

text: tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har eller har haft sitt säte. Om skiljeförfarandets säte inte är bestämt eller inte är angivet i skiljedomen, får talan väckas hos Svea hovrätt.

text: Hovrättens avgörande får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att avgörandet överklagas, om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av Högsta domstolen. Prövningstillstånd krävs för att Högsta domstolen ska pröva hovrättens avgörande. Detta gäller dock inte vid överklagande av ett beslut som innebär att hovrätten har avvisat ett överklagande av ett hovrättsavgörande.

text: En ansökan enligt

text: 41 §

text: tas upp av tingsrätten i den ort där skiljeförfarandet har haft sitt säte. Om sätet för skiljeförfarandet inte är angivet i skiljedomen, får ansökan tas upp av Stockholms tingsrätt.

text: Lag (2018:1954).

text: Ansökningsärenden om att utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget tas upp av tingsrätten i den ort där någon av parterna har sin hemvist eller av tingsrätten i den ort där skiljeförfarandet har sitt säte. Ansökan får även tas upp av Stockholms tingsrätt. Motparten ska om möjligt ges tillfälle att yttra sig innan ansökan bifalls. Om ansökan avser en skiljemans skiljande från uppdraget, bör även skiljemannen höras.

text: En ansökan om bevisupptagning enligt

text: 26 §

text: tas upp av den tingsrätt som skiljemännen har bestämt. Om ett sådant beslut saknas tas ansökan upp av Stockholms tingsrätt.

text: Om tingsrätten har bifallit en ansökan om att utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget, får beslutet inte överklagas. Inte heller annars får tingsrättens avgörande enligt

text: 10 § tredje stycket

text: överklagas.

text: Lag (2018:1954).

text: Skall enligt lag eller avtal en parts talan väckas inom viss tid men omfattas talan av ett skiljeavtal, skall parten inom den angivna tiden begära skiljedom enligt

text: 19 §

text: Har skiljedom begärts i rätt tid men avslutas skiljeförfarandet utan att den fråga som lämnats till skiljemännen rättskraftigt avgörs och beror detta inte på partens vållande, skall talan anses väckt i rätt tid, om parten begär skiljedom eller väcker talan vid domstol inom trettio dagar från den dag då parten fick del av skiljedomen eller, om skiljedomen blivit upphävd eller förklarad ogiltig eller talan mot skiljedomen enligt

text: 36 §

text: lämnats utan bifall, från det att domen härom vunnit laga kraft.

text: I mål enligt 2 §

text: andra stycket

text: , 33, 34 eller

text: 36 §

text: får hovrätten på begäran av en part ta upp muntlig bevisning på engelska utan tolkning till svenska.

text: Första stycket gäller även för rättegången i Högsta domstolen.

text: Lag (2018:1954).

text: Internationella förhållanden

text: Denna lag tillämpas på skiljeförfaranden med säte i Sverige, även om tvisten har internationell anknytning.

text: Lag (2018:1954).

text: Ett skiljeförfarande enligt denna lag får inledas i Sverige, om skiljeavtalet innebär att förfarandet ska ha sitt säte i Sverige eller skiljemännen eller ett skiljedomsinstitut i enlighet med avtalet har bestämt att förfarandet ska ha sitt säte i Sverige eller om motparten annars samtycker till det.

text: Ett skiljeförfarande enligt denna lag får också inledas i Sverige mot en part som har sin hemvist här eller annars skulle kunna sökas i tvisten vid svensk domstol, om inte skiljeavtalet innebär att förfarandet ska ha sitt säte utomlands.

text: I andra fall får skiljeförfaranden enligt denna lag inte äga rum i Sverige.

text: Lag (2018:1954).

text: Om ett skiljeavtal har internationell anknytning ska den lag som parterna kommit överens om tillämpas på avtalet. Om parterna inte har träffat någon sådan överenskommelse, tillämpas lagen i det land där förfarandet med stöd av parternas avtal har haft sitt säte eller ska ha sitt säte.

text: Första stycket tillämpas inte på frågan om en part var behörig att ingå skiljeavtalet eller var behörigen företrädd.

text: Lag (2018:1954).

text: avtalet enligt tillämplig lag är ogiltigt, utan verkan eller ogenomförbart, eller

text: tvisten enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän.

text: Skall utländsk rätt tillämpas på skiljeavtalet gäller

text: 4 §

text: beträffande en fråga som omfattas av avtalet, utom när

text: Att en domstol utan hinder av skiljeavtalet kan meddela sådana beslut om säkerhetsåtgärder som domstolen enligt lag är behörig att meddela framgår av

text: 4 § tredje stycket

text: Det som sägs i

text: och

text: 44 §§

text: om bevisupptagning under skiljeförfarande i Sverige gäller även för skiljeförfaranden som har sitt säte utomlands, om förfarandet grundar sig på ett skiljeavtal och den fråga som lämnats till skiljemännen enligt svensk lag får avgöras av skiljemän.

text: Lag (2018:1954).

text: Har inte någon av parterna hemvist eller driftställe i Sverige, får de i ett kommersiellt förhållande genom en uttrycklig skriftlig överenskommelse utesluta eller begränsa tillämpligheten av de grunder för upphävande av en skiljedom som anges i

text: 34 §

text: En skiljedom som omfattas av en sådan överenskommelse erkänns och verkställs i Sverige enligt de regler som gäller för en utländsk skiljedom.

text: Erkännande och verkställighet av utländsk skiljedom m.m.

text: En skiljedom som meddelas utomlands anses som utländsk.

text: Vid tillämpning av denna lag anses en skiljedom vara meddelad i det land där förfarandet har sitt säte.

text: Lag (2018:1954).

text: En utländsk skiljedom som grundar sig på ett skiljeavtal erkänns och verkställs i Sverige, om inte annat följer av

text: 60 §§

text: att parterna enligt tillämplig lag saknade behörighet att ingå skiljeavtalet eller inte var behörigen företrädda eller att skiljeavtalet är ogiltigt enligt den lag som enligt parternas överenskommelse ska tillämpas eller, i avsaknad av varje anvisning i sådant hänseende, enligt lagen i det land där skiljedomen har meddelats,

text: att den part som skiljedomen åberopas mot inte i rätt ordning har underrättats om tillsättandet av skiljeman eller om skiljeförfarandet, eller av någon annan orsak inte har kunnat utföra sin talan,

text: att skiljedomen behandlar en tvist som inte avsetts med eller omfattas av parternas begäran om skiljedom, eller att skiljedomen innehåller beslut i en fråga som faller utanför skiljeavtalet, dock ska, om beslut i en fråga som omfattas av uppdraget kan skiljas från beslut som faller utanför uppdraget, den del av skiljedomen som omfattas av uppdraget erkännas och verkställas,

text: att skiljenämndens tillsättande eller dess sammansättning eller skiljeförfarandet strider mot vad parterna avtalat eller, om avtal om detta saknas, mot lagen i det land där förfarandet har haft sitt säte, eller

text: att skiljedomen ännu inte har blivit bindande för parterna eller att den har undanröjts eller dess verkställighet har skjutits upp av en behörig myndighet i det land där den har meddelats eller enligt vars lag den har meddelats.

text: Lag (2018:1954).

text: En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte i Sverige, om den part som skiljedomen åberopas mot visar

text: att skiljedomen innefattar prövning av en fråga, som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän, eller

text: att det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen i Sverige att erkänna eller verkställa skiljedomen.

text: En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte heller, om domstolen finner

text: Ansökan om verkställighet av en utländsk skiljedom görs hos Svea hovrätt.

text: Till ansökan skall skiljedomen fogas i original eller styrkt kopia. Om hovrätten inte bestämmer annat skall även en styrkt översättning av hela domen till svenska språket ges in.

text: Ansökan om verkställighet får inte bifallas utan att motparten har getts tillfälle att yttra sig.

text: Invänder motparten att skiljeavtal inte träffats, skall sökanden ge in skiljeavtalet i original eller styrkt kopia samt, om hovrätten inte bestämmer annat, styrkt översättning till svenska språket, eller på annat sätt visa att skiljeavtal ingåtts.

text: Invänder motparten att framställning gjorts om undanröjande av skiljedomen eller om uppskov med dess verkställighet hos myndighet som avses i

text: 54 § 5

text: , får hovrätten skjuta upp avgörandet samt, om sökanden begär det, ålägga motparten att ställa skälig säkerhet vid påföljd att beslut om verkställighet annars kan komma att meddelas.

text: Bifaller hovrätten ansökan, verkställs skiljedomen som en svensk domstols lagakraftägande dom, om inte Högsta domstolen efter överklagande av hovrättens beslut bestämmer något annat.

text: Har en säkerhetsåtgärd enligt

text: 15 kap.

text: rättegångsbalken

text: beviljats, skall vid tillämpning av

text: 7 §

text: samma kapitel med talans väckande jämställas en begäran om skiljedom utomlands som kan leda till en skiljedom som erkänns och kan verkställas här.

text: Sedan ansökan om verkställighet av en utländsk skiljedom gjorts ankommer det på hovrätten att pröva en begäran om säkerhetsåtgärd eller om upphävande av ett sådant beslut.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om prövning av vissa ärenden enligt lagen (

text: ) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Förordningen skall dock fortfarande tillämpas i fråga om räkenskapsår som har inletts före den 1 januari 2000. I fråga om juridiska personer som avses i

text: 2 kap. 2 § första stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: skall förordningen tillämpas även för räkenskapsår som inleds före utgången av år 2000.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2004.

type: punkt

text: Tillståndsärenden som avses i

text: och

text: 15 §§

text: revisionslagen (1999:1079)

text: som har kommit in till Patent- och registreringsverket men i vilka verket inte har fattat beslut före ikraftträdandet skall överlämnas till Bolagsverket för fortsatt handläggning.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph. 1 §; nuvarande 2 § betecknas 1 §

dcterms:identifier: SFS 1999:1166 i lydelse enligt SFS 2014:548

dcterms:title: Förordning (1999:1166) om prövning av vissa ärenden enligt revisionslagen (1999:1079)

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: undantag från bosättningskravet för revisor (

text: 11 §

text: ), 1 200 kronor,

text: undantag från kravet på auktoriserad revisor (

text: 15 §

text: ), 685 kronor.

text: För handläggning och prövning av en ansökan om tillstånd enligt 11 eller

text: 15 § revisionslagen (1999:1079)

text: skall avgifter betalas med följande belopp:

text: Avgiften skall betalas när ansökan ges in. Avgiften återbetalas inte om handläggningen av en ansökan har påbörjats.

text: Förordning (2014:548).

type: paragraf


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1999:1170 i lydelse enligt SFS 2000:749

dcterms:title: Förordning (1999:1170) med instruktion för Nämnden för statens avtalsförsäkringar

rdfs:label: Finansdepartementet PP

text: Uppgifter

type: rubrik

text: Nämnden för statens avtalsförsäkringar har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas för de åtaganden myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna har gentemot de anställda och att det totala försäkringsmässiga värdet av sådana åtaganden beräknas.

beteckning: 2 §

text: försäkringstekniska riktlinjer,

text: premier och

text: årlig redovisning över tjänstepensioner, gruppliversättningar, personskadeersättningar och pensionsersättningar.

text: Nämnden skall besluta om

text: Nämnden får besluta om anslutning till statliga avtalsförsäkringar av icke-statliga arbetsgivare. Ett sådant beslut förutsätter att arbetstagarna har anställningsvillkor som i fråga om avtalsförsäkringarna i huvudsak stämmer överens med villkoren för statligt anställda.

text: Förordning (2000:584).

text: Sammansättning

beteckning: 3 §

text: Nämnden består av fyra ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande. För varje ledamot finns en personlig ersättare.

text: Förordning (2000:749).

text: Organisation

beteckning: 4 §

text: Kansligöromålen vid nämnden utförs av personal som är anställd hos Statens pensionsverk.

text: Verksförordningens tillämpning

beteckning: 5 §

text: Följande bestämmelser i

text: verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på nämnden:

text: 18 §

text: om myndighetens organisation,

text: 26 §

text: om ärendenas handläggning,

text: 29 §

text: om inhämtande av uppgifter m.m.,

text: 30 §

text: om ärendeförteckning,

text: 31 §

text: om myndighetens beslut.

beteckning: 6 §

text: Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i

text: 9 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: Ärendenas handläggning

beteckning: 7 §

text: Nämnden är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (2000:749).

beteckning: 8 §

text: Nämnden får i arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden.

text: Beslut som har fattats med stöd av

text: första stycket

text: skall anmälas till nämnden.

beteckning: 9 §

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt

text: 8 §

text: inte behöver föredras.

text: Förordnanden

text: Ledamöterna utses av regeringen för en bestämd tid. Regeringen utser ordförande och vice ordförande.

text: Förordning (2000:749).

text: Ordföranden och ytterligare en ledamot utses efter förslag av Arbetsgivarverket.

text: Verksamhetsberättelse och årlig redovisning

text: Nämnden undantas från förordningen (

text: ) om årsredovisning och budgetunderlag.

text: Förordning (2000:613).

text: en årlig redovisning av förmånssystemens intäkter, kostnader och förpliktelser enligt de riktlinjer som finns i ett av regeringen särskilt fattat beslut och

text: en berättelse över verksamheten under det senaste verksamhetsåret.

text: Nämnden skall senast den 15 maj varje år till Regeringskansliet lämna

text: Överklagande

text: Nämndens beslut får inte överklagas.


text: Denna lag träder i kraft den 1 april 2000. Den tillämpas på mål och ärenden i domstol som anhängiggörs efter lagens ikraftträdande.

dcterms:title: Lag (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar

rdfs:label: Integrations- och jämställdhetsdepartementet DISK

text: Lagens tillämpningsområde

text: Denna lag tillämpas hos kommunala samt statliga regionala och lokala förvaltningsmyndigheter med ett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvis omfattar förvaltningsområdet för samiska.

text: Med

kind: term

text: förvaltningsområdet

text: för samiska (förvaltningsområdet) avses Arjeplogs, Gällivare, Jokkmokks och Kiruna kommuner.

text: Lagen tillämpas även hos en länsrätt, en tingsrätt, en fastig- hetsdomstol, en miljödomstol eller en sjörättsdomstol med en domkrets som helt eller delvis omfattar förvaltningsområdet.

text: Rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheterna

text: En enskild har rätt att använda samiska vid sina muntliga och skriftliga kontakter med en förvaltningsmyndighet i ärenden som avser myndighetsutövning i förhållande till honom eller henne, om ärendet har anknytning till förvaltningsområdet.

text: Om den enskilde använder samiska i ett sådant ärende, är myndigheten skyldig att ge muntligt svar på samiska. Ett skriftligt beslut i ett sådant ärende skall innehålla en upplysning på samiska om att beslutet kan översättas muntligen till samiska av myndigheten på begäran av den enskilde.

text: Myndigheten skall även i övrigt sträva efter att bemöta samisktalande på samiska.

text: Förvaltningsmyndigheterna får bestämma särskilda tider och särskild plats för samisktalandes besök och telefonsamtal.

text: Rätt att använda samiska hos domstolarna

text: Den som är part eller ställföreträdare för part i ett mål eller ett ärende hos domstol har rätt att använda samiska under målets eller ärendets handläggning, om målet eller ärendet har anknytning till förvaltningsområdet.

text: Rätten att använda samiska omfattar också de domstolar dit en dom eller ett beslut i ett mål eller ärende som avses i

text: första stycket

text: överklagas.

text: Rätten att använda samiska i mål eller ärenden hos domstolar enligt

text: 4 §

text: omfattar rätt att ge in handlingar och skriftlig bevisning på samiska, rätt att få de handlingar som hör till målet eller ärendet muntligen översatta till samiska och rätt att vid muntlig förhandling inför domstolen tala samiska. Domstolen skall översätta handlingar och skriftlig bevisning till svenska, om det inte är uppenbart onödigt.

text: Även i övrigt skall domstolen i sina kontakter sträva efter att bemöta samisktalande part eller ställföreträdare för part på samiska.

text: Den som vill använda samiska under ett måls eller ett ärendes handläggning i domstol enligt

text: 4 §

text: skall begära detta i samband med att målet eller ärendet inleds eller första gången parten skall yttra sig i målet eller ärendet. Om en begäran att använda samiska framställs senare får den avslås.

text: En begäran att använda samiska får även avslås om det är uppenbart att den har ett otillbörligt syfte.

text: Om en part eller ställföreträdare för part skall få använda samiska i rättegång, skall tolk anlitas i enlighet med bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: 8 §§

text: och

text: 33 kap. 9 §

text: rättegångsbalken

text: och

text: 52 §§

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: Samiska i förskoleverksamhet och äldreomsorg

text: När en kommun i förvaltningsområdet erbjuder plats i förskoleverksamhet enligt

text: 2 a kap.

text: och

text: 7 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: , skall kommunen ge barn vars vårdnadshavare begär det möjlighet till plats i förskoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på samiska.

text: En kommun i förvaltningsområdet skall erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar samiska.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl får regeringen föreskriva att en viss myndighet som lyder under regeringen skall undantas från tillämpningen av

text: 2 §

text: . Motsvarande gäller efter regeringens bemyndigande för landstingsfullmäktige och för kommunfullmäktige i fråga om kommunala myndigheter.


text: Denna lag träder i kraft den 1 april 2000. Den tillämpas på mål och ärenden i domstol som anhängiggörs efter lagens ikraftträdande.

dcterms:title: Lag (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar

text: Lagens tillämpningsområde

text: Denna lag tillämpas hos kommunala samt statliga regionala och lokala förvaltningsmyndigheter med ett geografiskt verk- samhetsområde som helt eller delvis omfattar förvaltnings- området för finska och meänkieli.

text: Med

text: förvaltningsområdet

text: för finska och meänkieli (förvaltningsområdet) avses Gällivare, Haparanda, Kiruna, Pajala och Övertorneå kommuner.

text: Lagen tillämpas även hos en länsrätt, en tingsrätt, en fastighetsdomstol, en miljödomstol eller en sjörättsdomstol med en domkrets som helt eller delvis omfattar förvaltningsområdet.

text: Rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltnings- myndigheterna

text: En enskild har rätt att använda finska och meänkieli vid sina muntliga och skriftliga kontakter med en förvaltningsmyndighet i ärenden som avser myndighetsutövning i förhållande till honom eller henne, om ärendet har anknytning till förvaltningsområdet.

text: Om den enskilde använder finska eller meänkieli i ett sådant ärende, är myndigheten skyldig att ge muntligt svar på finska respektive meänkieli. Ett skriftligt beslut i ett sådant ärende skall innehålla en upplysning på finska eller meänkieli om att beslutet kan översättas muntligen till finska respektive meänkieli av myndigheten på begäran av den enskilde.

text: Myndigheten skall även i övrigt sträva efter att bemöta finsktalande och meänkielitalande på finska respektive meänkieli.

text: Förvaltningsmyndigheterna får bestämma särskilda tider och särskild plats för finsktalandes respektive meänkielitalandes besök och telefonsamtal.

text: Rätt att använda finska och meänkieli hos domstolarna

text: Den som är part eller ställföreträdare för part i ett mål eller ett ärende hos domstol har rätt att använda finska eller meänkieli under målets eller ärendets handläggning, om målet eller ärendet har anknytning till förvaltningsområdet.

text: Rätten att använda finska och meänkieli omfattar också de domstolar dit en dom eller ett beslut i ett mål eller ärende som avses i

text: första stycket

text: överklagas.

text: Rätten att använda finska eller meänkieli i mål eller ärende hos domstolar enligt

text: 4 §

text: omfattar rätt att ge in handlingar och skriftlig bevisning på finska eller meänkieli, rätt att få de handlingar som hör till målet eller ärendet muntligen översatta till finska respektive meänkieli och rätt att vid muntlig förhandling inför domstolen tala finska eller meänkieli. Domstolen skall översätta handlingar och skriftlig bevisning till svenska, om det inte är uppenbart onödigt.

text: Även i övrigt skall domstolen i sina kontakter sträva efter att bemöta finsktalande och meänkielitalande part eller ställföreträdare för part på finska respektive meänkieli.

text: Den som vill använda finska eller meänkieli under ett måls eller ett ärendes handläggning i domstol enligt

text: 4 §

text: skall begära detta i samband med att målet eller ärendet inleds eller första gången parten skall yttra sig i målet eller ärendet. Om en begäran att använda finska eller meänkieli framställs senare får den avslås.

text: En begäran att använda finska eller meänkieli får även avslås om det är uppenbart att den har ett otillbörligt syfte.

text: Om en part eller ställföreträdare för part skall få använda finska eller meänkieli i rättegång, skall tolk anlitas i enlighet med bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: 8 §§

text: och

text: 33 kap. 9 §

text: rättegångsbalken

text: och

text: 52 §§

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: Finska och meänkieli i förskoleverksamhet och äldreomsorg

text: 2 a kap.

text: och

text: 7 §§

text: skollagen (1985:1100)

text: , skall kommunen ge barn vars vårdnadshavare begär det möjlighet till plats i förskoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på finska respektive meänkieli.

text: En kommun i förvaltningsområdet skall erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar finska respektive meänkieli.

text: Undantag

text: 2 §


rpubl:andrar: upph. 9 §, rubr. närmast före 9 §; nuvarande 10 § betecknas 14 §; ändr. 2, 4, 5, 6, 8, den nya 14 §§, rubr. närmast före 10 § sätts närmast före nya 14 §; nya 9, 10, 11, 12, 13 §§, rubr. närmast före 10, 13 §§

rpubl:andrar: upph. 10 §; ändr. 4, 14 §§

rpubl:andrar: ändr. 13 §

rpubl:andrar: ny 6 a §

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2026 i fråga om

text: 6 d §

text: och i övrigt den 1 mars 2025.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för statsbidrag som har beviljats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: nuvarande 6 a § betecknas 6 e §; ändr. 3, den nya 6 e, 7, 8, 11, 12 §§, rubr. närmast före 7 §, rubr. närmast före 6 a, tidigare upphävda 10 §§ sätts närmast före 6 e, 11 §§; nya 6 a, 6 b, 6 c, 6 d, 7 a, 7 b, 7 c, 7 d, 7 e, 10 §§, rubr. närmast före 7 c, 7 e, 10 §§

dcterms:identifier: SFS 1999:1177 i lydelse enligt SFS 2025:20

dcterms:title: Förordning (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Tillämpningsområde

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om sådant statsbidrag till idrottsverksamhet som avses i lagen (

text: ) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund.

text: Definitioner

text: Med

text: idrottsverksamhet

text: avses i denna förordning prestationsinriktad tävlingsidrott och hälsoinriktad bredd- och motionsidrott i vilken det ingår ett centralt moment av fysisk aktivitet.

text: Med

text: organisation

text: avses i denna förordning föreningar och förbund som är anknutna till Sveriges Riksidrottsförbund.

text: Förordning (2009:1589).

text: Med

text: barn och ungdomar

text: avses i denna förordning personer som är mellan 6 och 25 år.

text: Förordning (2025:20).

text: Syftet med statsbidraget

text: bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott,

text: bedrivs ur ett barnrättsperspektiv, bland annat genom att öka barns och ungdomars inflytande över och ansvar för sitt idrottande,

text: gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion,

text: bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främjar en god hälsa hos alla människor,

text: syftar till att ge flickor och pojkar respektive kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet,

text: utvecklar samverkan mellan organisationer som arbetar med idrottsverksamhet, skolan och andra som bedriver arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor,

text: främjar integration och god etik, och

text: aktivt motverkar dopning inom idrotten.

text: Statsbidraget ska stödja verksamhet som

text: Statsbidrag får även stödja verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Vid prövning av om statsbidrag i detta syfte ska beviljas ska i relevanta delar de syften som anges i

text: första stycket

text: beaktas.

text: Förordning (2012:116).

text: Förutsättningar för statsbidrag

text: utveckla intresse för idrott hos barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning och främja möjligheterna till allsidig träning efter vars och ens fysiska och psykiska förutsättningar,

text: utveckla kvaliteten i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet utifrån ett barnrättsperspektiv och i idrottsverksamhet i övrigt så att verksamheten främjar en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jämställdhet och integration,

text: möjliggöra förberedelser inför och deltagande i internationell tävlingsverksamhet,

text: skapa bättre möjligheter för elitsatsande ungdomar att kombinera sin idrottsutövning med utbildning vid riksidrottsgymnasier, eller

text: aktivt motverka dopning inom idrotten.

text: Förordning (2009:1589).

text: I enlighet med de syften som anges i

text: 4 §

text: får statsbidrag lämnas enligt denna förordning för att

text: organisationer på central, regional eller lokal nivå som arbetar med idrottsverksamhet,

text: Sveriges Olympiska Kommitté för förberedelser inför och deltagande i internationell tävlingsverksamhet, och

text: huvudmän som är ansvariga för utbildning vid riksidrottsgymnasier.

text: Förordning (2009:1589).

text: Statsbidrag får beviljas

beteckning: 6 a §

text: utövar våld, tvång eller hot mot en person eller på annat sätt kränker en persons grundläggande fri- och rättigheter,

text: diskriminerar personer eller grupper av personer eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde,

text: försvarar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller

text: motarbetar det demokratiska styrelseskicket.

text: Förordning (2025:20).

text: Statsbidrag får inte lämnas till en organisation som avses i

text: 6 § 1

text: om den eller någon av dess företrädare som agerar inom ramen för verksamheten

ordinal: 6 a

beteckning: 6 b §

text: organisationen har tagit avstånd från agerandet,

text: organisationen har vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att agerandet inte upprepas,

text: det är fråga om ett enstaka agerande, och

text: agerandet ligger långt tillbaka i tiden.

text: Förordning (2025:20).

text: Om en organisation som avses i

text: 6 § 1

text: eller dess företrädare har agerat på ett sådant sätt som anges i

text: 6 a §

text: , får statsbidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas om

ordinal: 6 b

beteckning: 6 c §

text: är i likvidation eller försatt i konkurs,

text: har skatte- eller avgiftsskulder eller andra skulder som har lämnats över till Kronofogdemyndigheten och som vid indrivning handläggs som allmänt mål, eller

text: har en skuld som inte har betalats i rätt tid och som avser återkrav av bidrag som har lämnats av Sveriges Riksidrottsförbund.

text: Förordning (2025:20).

text: Statsbidrag får inte lämnas till en organisation eller annan som ansöker om bidrag enligt denna förordning som

ordinal: 6 c

beteckning: 6 d §

text: Om en organisation som avses i

text: 6 § 1

text: har varit anknuten till Sveriges Riksidrottsförbund kortare tid än två år det datum då ansökan om statsbidrag lämnas in, får bidrag enligt denna förordning under ett kalenderår lämnas med ett sammanlagt belopp som uppgår till högst ett prisbasbelopp enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: Om det finns särskilda skäl, får bidrag lämnas med ett högre belopp än det som anges i

text: första stycket

text: Förordning (2025:20).

ordinal: 6 d

text: Behandling av personnummer

beteckning: 6 e §

text: I lagen (

text: ) om personuppgiftsbehandling i vissa ärenden om stöd till civilsamhället finns bestämmelser om behandling av personuppgifter i verksamhet med handläggning av sådana ärenden om statligt reglerat stöd till civilsamhället som omfattas av ett villkor om att en organisations verksamhet inte får utövas i strid med samhällets grundläggande värderingar.

text: Personnummer får även i övrigt behandlas för prövning och kontroll av statsbidrag enligt denna förordning.

text: Förordning (2025:20).

ordinal: 6 e

text: Ansökan

text: Sveriges Riksidrottsförbund prövar frågor om statsbidrag enligt denna förordning.

text: Förordning (2025:20).

beteckning: 7 a §

text: En ansökan om statsbidrag ska göras skriftligen av en behörig företrädare för den sökande. Ansökan ska ha kommit in till Sveriges Riksidrottsförbund senast vid den tidpunkt som Riksidrottsförbundet bestämmer. Om en ansökan har kommit in efter den tidpunkten får Riksidrottsförbundet besluta att ansökan inte tas upp till prövning.

text: Förordning (2025:20).

ordinal: 7 a

beteckning: 7 b §

text: Den som ansöker om statsbidrag ska till Sveriges Riksidrottsförbund lämna uppgift om sökt belopp och de övriga uppgifter och handlingar som Riksidrottsförbundet behöver för att kunna pröva ansökan.

text: Om den som ansöker om bidrag inte har lämnat de uppgifter och handlingar som Riksidrottsförbundet behöver för att kunna pröva ansökan, ska sökanden ges tillfälle att inom en viss tid komplettera ansökan. Om sökanden inte följer en sådan uppmaning, får Riksidrottsförbundet pröva ansökan i befintligt skick.

text: Förordning (2025:20).

ordinal: 7 b

text: Beslut

text: Ett beslut om statsbidrag får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet.

text: I beslutet ska sista dag för redovisning enligt

text: 8 § första stycket

text: anges.

text: Förordning (2025:20).

text: En ansökan får avslås om den som ansöker om statsbidrag har beviljats annat statligt bidrag för samma åtgärder som ansökan avser.

text: Förordning (2025:20).

text: Anmälningsskyldighet

text: Den som ansöker om eller har beviljats statsbidrag enligt denna förordning ska utan dröjsmål anmäla sådana ändrade förhållanden som kan påverka rätten till eller storleken på bidraget till Sveriges Riksidrottsförbund.

text: Förordning (2025:20).

text: Redovisning

text: En bidragsmottagare ska senast vid den tidpunkt som anges i beslutet till Sveriges Riksidrottsförbund lämna de redovisningshandlingar, verksamhetsberättelser, revisorsrapporter och andra handlingar och uppgifter som Riksidrottsförbundet bestämmer.

text: En bidragsmottagare ska på begäran även till Centrum för idrottsforskning vid Gymnastik- och idrottshögskolan lämna de uppgifter som centrumet behöver för att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens stöd till idrotten.

text: Förordning (2025:20).

text: Sveriges Riksidrottsförbund ska i sin årsredovisning lämna en samlad redovisning av vilka som har fått bidrag, med vilka belopp och för vilka ändamål. Riksidrottsförbundet ska dessutom till regeringen senast den 31 mars varje år lämna en sammanfattande redogörelse för vad bidragen har använts till och en bedömning av statsbidragets effekter i förhållande till syftet med bidraget.

text: Förordning (2021:871).

text: Hinder mot utbetalning

text: Sveriges Riksidrottsförbund får besluta att ett beviljat statsbidrag helt eller delvis inte ska betalas ut om bidragsmottagaren inte längre uppfyller villkoren för det eller om det finns grund för återbetalning enligt

text: 11 §

text: . Beslutet gäller omedelbart.

text: Förordning (2025:20).

text: Återbetalning och återkrav

text: mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att bidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp,

text: bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta,

text: bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller använts för de ändamål som det har beviljats för,

text: mottagaren inte lämnar sådana handlingar och uppgifter som avses i

text: 8 § första stycket

text: villkor i beslutet om bidrag inte har följts, eller

text: mottagaren inte uppfyller villkoren i

text: 6 a §

text: och det inte finns sådana särskilda skäl enligt

text: 6 b §

text: som innebär att bidrag ändå får lämnas.

text: Förordning (2025:20).

text: En bidragsmottagare är skyldig att betala tillbaka statsbidraget om

text: Sveriges Riksidrottsförbund ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka statsbidraget, om bidragsmottagaren är återbetalningsskyldig enligt

text: 11 §

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Riksidrottsförbundet besluta att helt eller delvis avstå från ett krav på återbetalning.

text: Förordning (2025:20).

text: Förvaltningslagens

text: tillämpning

text: 5 §

text: om legalitet, objektivitet och proportionalitet,

text: 10 §

text: om partsinsyn,

text: 18 §§

text: om jäv,

text: 23 §

text: om utredningsansvaret,

text: 24 §

text: om när man får lämna uppgifter muntligt,

text: 25 §

text: om kommunikation,

text: 31 §

text: om dokumentation av beslut,

text: 32 §

text: om motivering av beslut, och

text: och

text: 34 §§

text: om underrättelse om innehållet i beslut och hur ett överklagande går till.

text: Förordning (2018:988).

text: Vid Sveriges Riksidrottsförbunds handläggning av ärenden enligt denna förordning tillämpas följande bestämmelser i

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: Överklagande

text: Beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (2012:116).


dcterms:title: Förordning (1999:1178) om fastställande av andelar för fördelning av ålderspensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter under år 2000

text: Regeringen fastställer andelarna för fördelning av ålderspensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter under år 2000 enligt följande. Fördelningen av ålderspensions- avgifter enligt

text: 4 kap. 3 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter skall göras på så sätt att 9,0 procent förs till staten, 18,5 procent förs till Riksgäldskontoret för tillfällig förvaltning och återstoden förs efter avstämning till Allmänna pensions- fonden. Fördelningen av statliga ålderspensionsavgifter enligt

text: 8 § lagen (1998:676)

text: om statlig ålderspensionsavgift skall göras på så sätt att 14,1 procent förs till Riksgäldskontoret för tillfällig förvaltning och 85,9 procent förs till Allmänna pensionsfonden.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000. Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om statligt bidrag till partigrupperna i riksdagen.

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 10 §§

rpubl:andrar: ändr. 10 §

text: Denna lag träder i kraft den 2 oktober 2006 och tillämpas första gången för valperioden 2006-2010.

rpubl:andrar: ändr. 5, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. 10, 17 §§

dcterms:identifier: SFS 1999:1209 i lydelse enligt SFS 2015:807

dcterms:title: Lag (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Inledande bestämmelser

text: Till partigrupperna i riksdagen lämnas enligt denna lag basstöd, stöd till kostnader för politiska sekreterare åt riksdagens ledamöter samt stöd till kostnader för riksdagsledamöters utrikes resor.

text: I

text: 17 §

text: finns bestämmelser om stöd i vissa fall till enskild riksdagsledamot som inte tillhör partigrupp.

text: Som partigrupp räknas varje grupp av riksdagsledamöter för ett parti som har fått minst fyra procent av rösterna i hela riket vid ett riksdagsval.

text: Stöd enligt denna lag betalas ut förskottsvis per kvartal.

text: Basstöd till partigrupper

text: Basstödet består av grundbelopp och tilläggsbelopp. Grundbelopp utgör 1 700 000 kronor per år och tilläggsbelopp 57 000 kronor per år.

text: Lag (2000:1195).

text: Partigrupp som företräder ett regeringsparti är berättigad till ett grundbelopp. Var och en av övriga partigrupper är berättigad till två grundbelopp.

text: Lag (2011:781).

text: En partigrupp är berättigad till ett tilläggsbelopp för varje riksdagsmandat som har tillfallit partiet vid det senaste riksdagsvalet.

text: En partigrupp är berättigad till basstöd från och med den månad då riksdagsval hålls till och med den månad då riksdagen samlas efter nästa riksdagsval.

text: Är en partigrupp berättigad till stöd med skilda belopp före och efter ett riksdagsval, lämnas stödet med det högre beloppet för den månad då riksdagsval hålls och för den månad då en nyvald riksdag samlas.

text: För den månad då en partigrupp blir eller upphör att vara företrädd i regeringen är gruppen berättigad till det grundbelopp som gäller för en partigrupp som inte företräder ett regeringsparti.

text: Partigruppen för ett parti som inte återkommer till riksdagen efter ett val är, sedan rätt till stöd enligt

text: 7 §

text: har upphört, berättigad till stöd (

text: avvecklingsstöd

text: ) under ytterligare sex månader, uppgående per månad till det belopp som gällde för gruppen närmast före valet.

text: dels det stöd som tillkommer gruppen enligt

text: 7 §§

text: dels under tolv månader räknat från utgången av den månad då den nyvalda riksdagen samlas stöd med 50 procent av skillnaden mellan det nya stödet och det stöd som partigruppen var berättigad till närmast före valet.

text: Till partigruppen för ett parti som efter ett val till riksdagen återkommer med färre ledamöter än tidigare och som varken före eller efter valet är ett regeringsparti lämnas stöd enligt följande. Partigruppen får

text: Stöd till kostnader för politiska sekreterare åt riksdagens ledamöter

text: Stöd är avsett att bekosta handläggarhjälp åt riksdagens ledamöter. Stödet beräknas efter normen att det ska motsvara kostnaden för en politisk sekreterare per riksdagsledamot.

text: Vid bestämmandet av stödets storlek ska beloppet 59 300 kr per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen.

text: Lag (2015:807).

text: En partigrupp är berättigad till stöd från och med den månad då riksdagsval hålls till och med den månad då riksdagen samlas efter nästa riksdagsval. Stödet beräknas efter hur många ledamöter som tillhör gruppen vid kvartalets ingång.

text: Är en partigrupp före och efter ett riksdagsval berättigad till stöd med skilda belopp, lämnas stödet med det högre beloppet för den månad då riksdagsval hålls och den månad då en nyvald riksdag samlas.

text: Partigruppen för ett parti som inte återkommer efter ett val till riksdagen är, sedan rätten till stöd enligt

text: 11 §

text: har upphört, berättigad till stöd (

text: avvecklingsstöd

text: ) för ytterligare fyra månader, uppgående per månad till det belopp som gällde för partigruppen närmast före valet.

text: Partigruppen för ett parti som efter ett val till riksdagen återkommer med färre mandat än tidigare får, under ytterligare fyra månader räknat från utgången av den månad då den nyvalda riksdagen samlas, stöd med det belopp per månad som partigruppen var berättigad till närmast före valet.

text: Stöd till kostnader för riksdagsledamöters utrikes resor

text: Stöd till resekostnader för riksdagsledamöternas deltagande i samarbetet inom Europeiska unionen lämnas till partigrupperna med 2 500 kr per år för en ledamot som tillhör partigruppen.

text: Om ett parti inte återkommer till riksdagen efter ett val skall de medel som inte förbrukats betalas tillbaka till riksdagsförvaltningen.

text: Lag (2006:997).

text: Stöd till kostnader för riksdagsledamöternas resor lämnas för deltagande i internationella konferenser utomlands och andra utrikesresor. Stödet lämnas till varje partigrupp med 5 000 kr per år för de första 20 mandaten som har tillfallit partiet i det senaste valet till riksdagen och med 2 500 kr per år för varje ytterligare mandat som tillfallit partiet i valet.

text: Lag (2006:997).

text: En partigrupp får inte bevilja en ledamot större stöd till kostnader för en utrikesresa än vad en tjänsteman i riksdagen skulle ha erhållit för att i tjänsten delta i en motsvarande resa.

text: Partigrupperna skall varje år till riksdagsförvaltningen redovisa hur utbetalade resestöd har använts under det föregående budgetåret.

text: Lag (2006:997).

text: Stöd till en enskild ledamot som inte tillhör en partigrupp

text: basstöd till partigrupp med en niondel av vad som tillkommer ett parti som inte är regeringsparti,

text: stöd enligt

text: 10 §

text: , och

ordinal: c

text: stöd enligt

text: 15 §

text: för ett mandat.

text: Lag (2013:1047).

text: Till en ledamot som har blivit invald i riksdagen genom att partiet fått minst tolv procent av rösterna i den egna valkretsen lämnas stöd, med tillämpning i övrigt av bestämmelserna i denna lag, i form av


rpubl:andrar: ändr. 1 §, bil.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1999:1211

dcterms:identifier: SFS 1999:1211 i lydelse enligt SFS 2015:386

dcterms:title: Lag (1999:1211) om konvention om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: konventionen av den 21 december 1995 om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till konventionen,

text: protokollet den 25 maj 1999 om ändring av konventionen,

text: konventionen av den 8 december 2004 om Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till konventionen,

text: rådets beslut av den 23 juni 2008 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till konventionen, och

text: rådets beslut av den 1 december 2014 om Kroatiens anslutning till konventionen.

text: Konventionen av den 23 juli 1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap ska gälla som lag här i landet, i den lydelse konventionen har fått genom

text: Den svenska texten till den nuvarande lydelsen av konventionen av den 23 juli 1990 framgår av bilagan till denna lag.

text: Lag (2015:386).

text: Med allvarlig påföljd i artikel 8 i konventionen av den 23 juli 1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap avses för svenskt vidkommande fängelse, böter eller administrativ sanktion.

text: Bilaga

text: Konvention

text: om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap

text: De höga avtalsslutande parterna i fördraget om Europeiska ekonomiska gemenskapen, har enats om följande.

text: Kapitel 1

text: Konventionens tillämpningsområde

text: Denna konvention skall tillämpas i de fall då inkomst som förvärvas av ett företag i en avtalsslutande stat även ingår eller sannolikt kommer att ingå i den skattepliktiga inkomst som förvärvas av ett företag i en annan avtalsslutande stat på grund av att de principer som anges i artikel 4 och som tillämpas direkt eller genom motsvarande bestämmelser i den berörda statens lagstiftning inte följs.

text: Vid tillämpningen av denna konvention skall ett fast driftställe som ett företag i en avtalsslutande stat har i en annan avtalsslutande stat anses som ett företag i den stat där det är beläget.

text: Punkt 1 tillämpas även i fall då något av de berörda företagen redovisar förlust i stället för vinst.

text: Artikel 1

text: Denna konvention skall tillämpas på inkomstskatter.

text: De för närvarande utgående skatter, på vilka konventionen skall tillämpas, är särskilt:

ordinal: i

text: I Belgien:

text: impôt des personnes physiques/personenbelasting

text: impôt des sociétés/vennootschapsbelasting

text: impôt des personnes morales/rechtspersonenbelasting

ordinal: d

text: impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouders

ordinal: e

text: taxe communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelasting

text: da? z p?íjm? fyzických osob

text: da? z p?íjm? právnických osob

text: indkomstskat til staten

text: den kommunale indkomstskat

text: den amtskommunale indkomstskat

ordinal: v

text: I Tyskland:

text: Einkommensteuer

text: Körperschaftsteuer

text: Gewerbesteuer, i den utsträckning den är baserad på rörelsevinster

text: tulumaks

text: Cáin Ioncaim

text: Cáin Chorparáide

text: Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas

text: Impuesto sobre Sociedades

text: Impuesto sobre la Renta de no Residentes

ordinal: x

text: I Frankrike:

text: impôt sur le revenu

text: impôt sur les sociétés

text: porez na dohodak

text: porez na dobit

text: imposta sul reddito delle persone fisiche

text: imposta sul reddito delle società

text: imposta regionale sulle attività produttive

text: uz??mumu ien?kuma nodoklis

text: iedz?vot?ju ien?kuma nodoklis

text: Gyventoj? pajam? mokestis

text: Pelno mokestis

text: impôt sur le revenu des personnes physiques

text: impôt sur le revenu des collectivités

text: impôt commercial, i den utsträckning den är baserad på rörelsevinster

text: személyi jövedelemadó

text: társasági adó

text: osztalékadó

text: taxxa fuq l-income

text: inkomstenbelasting

text: vennootschapsbelasting

text: Einkommensteuer

text: Körperschaftsteuer

text: podatek dochodowy od osób fizycznych

text: podatek dochodowy od osób prawnych

text: imposto sobre o rendimento das pessoas singulares

text: imposto sobre o rendimento das pessoas coletivas

text: derrama para os municípios sobre o imposto sobre o rendimento das pessoas coletivas

text: impozitul pe venit

text: impozitul pe profit

text: impozitul pe veniturile ob?inute din România de nereziden?i

text: dohodnina

text: davek od dobi?ka pravnih oseb

text: da? z príjmov právnických osôb

text: da? z príjmov fyzických osôb

text: valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna

text: yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund

text: kunnallisvero/kommunalskatten

text: kirkollisvero/kyrkoskatten

text: korkotulon lähdevero/källskatten på ränteinkomst

text: rajoitetusti verovelvollisen lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig

text: statlig inkomstskatt

text: kupongskatt

text: kommunal inkomstskatt

text: Income Tax

text: Corporation Tax.

text: Konventionen tillämpas även på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag, som efter undertecknandet av konventionen påförs vid sidan av eller i stället för de för närvarande utgående skatterna. De behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna skall meddela varandra ändringar som gjorts i respektive skattelagstiftning.

text: Artikel 2 ii) I Bulgarien: iii) I Tjeckien: iv) I Danmark: vi) I Estland: vii) I Irland: viii) I Grekland: ix) I Spanien: xi) I Kroatien: xii) I Italien: xiii) I Cypern: xiv) I Lettland: xv) I Litauen: xvi) I Luxemburg: xvii) I Ungern: xviii) I Malta: xix) I Nederländerna: xx) I Österrike: xxi) I Polen: xxii) I Portugal: xxiii) I Rumänien: xxiv) I Slovenien: xxv) I Slovakien: xxvi) I Finland: xxvii) I Sverige: xxviii) I Förenade kungariket:

text: Kapitel 2

text: Allmänna bestämmelser

text: Avsnitt 1

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av denna konvention avses med uttrycket behörig myndighet följande:

text: I Belgien:

text: Artikel 3

text: De Minister van financiën eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Bulgarien:

text: Le ministre des finances eller ett befullmäktigat ombud,

text: I Tjeckien:

text: ????????? ?? ????????? eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Danmark:

text: Ministr financí eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Tyskland:

text: Skatteministeren eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Estland:

text: Der Bundesminister der Finanzen eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Irland:

text: Rahandusminister eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Grekland:

text: The Revenue Commissioners eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Spanien:

text: ? ???????? ??? ??????????? eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Frankrike:

text: El Ministro de Economía y Hacienda eller ett befullmäktigat ombud.

text: Le ministre chargé du budget eller ett befullmäktigat ombud. – I Kroatien:

text: I Italien:

text: Ministar financíja eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Cypern:

text: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Lettland:

text: ? ???????? ??????????? eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Litauen:

text: Valsts ie??mumu dienests.

text: I Luxemburg:

text: Finansu ministras eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Ungern:

text: I Malta:

text: I Nederländerna:

text: Le ministre des Finances eller ett befullmäktigat ombud. a pénzügyminiszter eller ett befullmäktigat ombud. il-Ministru responsabbli g?all-finanzi eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Österrike:

text: I Polen:

text: Der Bundesminister für Finanzen eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Portugal:

text: Minister Finansów eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Rumänien:

text: O Ministro das Finanças eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Slovenien:

text: Pre?edintele Agen?iei Na?ionale de Administrare Fiscal? eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Slovakien:

text: Minister za finance eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Finland:

text: Minister financií eller ett befullmäktigat ombud.

text: Valtiovarainministeriö eller ett befullmäktigat ombud,

text: I Sverige:

text: Finansministeriet eller ett befullmäktigat ombud.

text: I Förenade kungariket:

text: Finansministern eller ett befullmäktigat ombud.

text: Såvida inte sammanhanget föranleder annat skall varje uttryck som inte definierats i konventionen ha den betydelse som uttrycket har i det avtal om undvikande av dubbelbeskattning som de berörda staterna har ingått.

text: The Commissioners of Inland Revenue eller ett befullmäktigat ombud.

text: Avsnitt 2

text: Principer som tillämpas vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap och vid bestämmandet av inkomst hänförlig till fasta driftställen

text: Artikel 4

text: I fall då

text: ett företag i en avtalsslutande stat direkt eller indirekt deltar i ledningen eller kontrollen av ett företag i en annan avtalsslutande stat eller äger del i detta företags kapital, eller

text: samma personer direkt eller indirekt deltar i ledningen eller kontrollen av såväl ett företag i en avtalsslutande stat som ett företag i en annan avtalsslutande stat eller äger del i båda dessa företags kapital iakttas följande:

text: Vid tillämpningen av denna konvention skall följande principer tillämpas:

text: Om ett företag i en avtalsslutande stat bedriver rörelse i en annan avtalsslutande stat från ett där beläget fast driftställe, hänförs till det fasta driftstället den inkomst som det kan antas att driftstället skulle ha förvärvat, om det varit ett fristående företag, som bedrivit verksamhet av samma eller liknande slag under samma eller liknande villkor och självständigt avslutat affärer med det företag till vilket driftstället hör.

text: Om mellan företagen i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs villkor, som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, får all inkomst som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag inräknas i detta företags inkomst och beskattas i överensstämmelse därmed.

text: Artikel 5

text: Om en avtalsslutande stat avser att justera ett företags inkomst i enlighet med de principer som anges i artikel 4, skall den i god tid meddela företaget om detta och ge företaget tillfälle att underrätta det andra företaget så att det i sin tur kan underrätta den andra avtalsslutande staten.

text: Den avtalsslutande stat som lämnar ett sådant meddelande skall emellertid inte förhindras att genomföra den planerade justeringen.

text: Om båda företagen och den andra avtalsslutande staten godtar justeringen efter att ha blivit underrättade skall artiklarna 6 och 7 inte tillämpas.

text: Avsnitt 3

text: Ömsesidig överenskommelse och skiljemannaförfarande

text: Om i ett fall där denna konvention skall tillämpas ett företag anser att de principer som anges i artikel 4 inte har iakttagits kan företaget, utan att detta påverkar företagets rätt att använda sig av de rättsmedel som finns i de avtalsslutande staternas interna rättsordning, lägga fram saken för den behöriga myndigheten i den avtalsslutande stat där företaget eller dess fasta driftställe är beläget. Saken skall läggas fram inom tre år efter den första anmälan av den åtgärd som medför eller sannolikt kan medföra dubbelbeskattning enligt artikel 1.

text: Artikel 6

text: Om den behöriga myndigheten finner invändningen grundad men inte själv kan få till stånd en tillfredsställande lösning, skall myndigheten söka lösa saken genom ömsesidig överenskommelse med den behöriga myndigheten i någon annan berörd avtalsslutande stat, i syfte att undanröja dubbelbeskattning i enlighet med de principer som anges i artikel 4. Överenskommelse som träffas genomförs utan hinder av tidsgränser i de berörda avtalsslutande staternas interna lagstiftning.

text: Företaget skall samtidigt till den behöriga myndigheten uppge vilka andra avtalsslutande stater som kan vara berörda av ärendet. Den behöriga myndigheten skall utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i dessa andra avtalsslutande stater.

text: Om de berörda behöriga myndigheterna inte lyckas uppnå en uppgörelse för att undanröja den dubbelbeskattning till vilken hänvisning sker i artikel 6 inom två år från den dag fallet för första gången lades fram för den ena behöriga myndigheten, skall en rådgivande kommitté inrättas som får i uppdrag att yttra sig i dubbelbeskattningsfrågan.

text: Artikel 7

text: Utan hinder av att saken lagts fram för den rådgivande kommittén, får en avtalsslutande stat inleda eller fullfölja vidtagna rättsliga åtgärder eller administrativa förfaranden i fallet i fråga.

text: Om den behöriga myndigheten i en avtalsslutande stat enligt den interna lagstiftningen inte kan avvika från ett beslut av sina rättsliga organ, skall punkt 1 endast tillämpas om företaget i intressegemenskap i denna stat har låtit tiden för överklagande löpa ut eller återkallat överklagandet före beslutet. Denna punkt är inte tillämplig på överklaganden som gäller andra förhållanden än dem som avses i artikel 6.

text: De behöriga myndigheterna kan i samråd med de berörda företagen i intressegemenskap komma överens om att bortse från de tidsfrister som anges under punkt 1.

text: Om bestämmelserna i punkterna 1–4 inte tillämpas, skall de rättigheter som varje företag i intressegemenskap har enligt artikel 6 förbli oinskränkta.

text: Företagen kan använda de rättsmedel som finns enligt de berörda avtalsslutande staternas interna lagstiftning. Om saken emellertid har hänvisats till domstol börjar tvåårsfristen enligt

text: första stycket

text: att löpa från den dag då domen i högsta instans meddelades.

text: Den behöriga myndigheten i en avtalsslutande stat är inte skyldig att inleda ett förfarande om ömsesidig överenskommelse eller att inrätta en rådgivande kommitté som avses i artikel 7, om det till följd av ett rättsligt eller administrativt förfarande slutgiltigt fastslås att ett av de berörda företagen kan komma att träffas av allvarliga påföljder på grund av handlingar som medför justering av inkomst enligt artikel 4.

text: Om ett rättsligt eller administrativt förfarande för att avgöra om ett av de berörda företagen genom handlingar som medför justering av inkomst enligt artikel 4 kan komma att träffas av allvarliga påföljder pågår samtidigt med ett av de förfaranden som avses i artiklarna 6 och 7 kan de behöriga myndigheterna skjuta upp dessa senare förfaranden tills det rättsliga eller administrativa förfarandet är avslutat.

text: Artikel 8

text: Den rådgivande kommitté som avses i artikel 7.1 skall, förutom ordföranden, bestå av

text: två företrädare för varje berörd behörig myndighet. Antalet kan dock i samråd med de behöriga myndigheterna begränsas till en,

text: ett jämnt antal oberoende personer som enhälligt utses av de berörda behöriga myndigheterna bland de personer som förekommer i förteckningen enligt punkt 4, eller, i annat fall, genom lottning.

text: När de oberoende personerna utses skall samtidigt en suppleant utses för var och en av dem i enlighet med reglerna för utseende av de oberoende personerna för det fall de oberoende personerna skulle vara förhindrade att utöva sina åligganden.

text: Vid lottning kan varje behörig myndighet motsätta sig att en oberoende person utses under sådana omständigheter som i förväg överenskommits mellan de behöriga myndigheterna samt i någon av följande situationer:

text: när personen i fråga är anställd hos någon av de berörda skatteförvaltningarna eller utför uppgifter för någon av dessa förvaltningars räkning,

text: när personen i fråga är eller har varit innehavare av en betydande ägarandel i samtliga eller något av företagen i intressegemenskap eller är eller har varit anställd eller rådgivare i samtliga eller något av dessa företag,

text: när personen i fråga inte ger tillräckliga garantier för att vara opartisk vid avgörandet av det eller de spörsmål det gäller.

text: Det skall upprättas en förteckning över personer som skall bestå av alla oberoende personer som är utsedda av de avtalsslutande staterna. Varje avtalsslutande stat skall därför utse fem personer och underrätta generalsekreteraren för Europeiska gemenskapernas råd om detta.

text: Artikel 9

text: Dessa personer skall vara medborgare i en avtalsslutande stat och vara bosatta i konventionens territoriella tillämpningsområde. De skall vara sakkunniga och oberoende.

text: De företrädare och oberoende personer som utses enligt punkt 1 väljer en ordförande från den förteckning som avses i punkt 4, utan att det påverkar varje berörd behörig myndighets rätt att motsätta sig att den sålunda valda oberoende personen utses i något av de fall som avses i punkt 3.

text: De avtalsslutande staterna kan göra ändringar i förteckningen enligt

text: första stycket

text: . I detta fall skall meddelande om ändringarna utan dröjsmål ske till Europeiska gemenskapernas råd.

text: Ledamöterna i rådgivande kommittén skall ha tystnadsplikt vad gäller de förhållanden som kommer till deras kännedom genom förfarandet. De avtalsslutande staterna skall anta alla nödvändiga bestämmelser för att bestraffa varje brott mot tystnadsplikten. De skall informera Europeiska gemenskapernas kommission om de åtgärder som vidtagits. Europeiska gemenskapernas kommission skall informera övriga avtalsslutande stater.

text: De avtalsslutande staterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att rådgivande kommittén skall kunna sammanträda utan dröjsmål när ärenden hänskjutits till den.

text: Ordföranden skall inneha de kvalifikationer som krävs för att inneha det högsta domarämbetet i sitt hemland eller vara en erkänt duglig praktiserande jurist.

text: Såvitt avser det förfarande som avses i artikel 7 kan de berörda företagen i intressegemenskap till rådgivande kommittén lämna alla upplysningar och allt bevismaterial eller alla handlingar som enligt deras uppfattning sannolikt kan komma till användning för att fatta ett beslut. Företagen och de behöriga myndigheterna i de berörda avtalsslutande staterna skall efterkomma varje begäran från rådgivande kommittén om upplysningar, bevismaterial eller handlingar. Detta innebär dock inte att de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna är skyldiga att

text: vidta förvaltningsåtgärder som avviker från intern lagstiftning eller vedertagen administrativ praxis,

text: lämna upplysningar som inte är tillgängliga enligt intern lagstiftning eller inom ramen för vedertagen administrativ praxis,

text: lämna upplysningar som skulle röja affärshemlighet, industri-, handels- eller yrkeshemlighet eller i näringsverksamhet nyttjat förfaringssätt eller upplysningar, vilkas överlämnande skulle strida mot allmänna hänsyn (ordre public).

text: Varje företag i intressegemenskap kan på egen begäran inställa sig eller företrädas inför rådgivande kommittén. På kommitténs begäran skall varje företag i intressegemenskap inställa sig eller låta sig företrädas inför kommittén.

text: Artikel 10

text: Den rådgivande kommitté som avses i artikel 7 skall yttra sig senast sex månader från dagen då ärendet hänsköts till den.

text: Artikel 11

text: Den rådgivande kommittén skall anta sitt yttrande med enkel majoritet. De berörda behöriga myndigheterna kan komma överens om ytterligare regler för förfarandet.

text: Kostnaderna för den rådgivande kommitténs arbete skall med undantag av de kostnader som företagen i intressegemenskap ådragit sig fördelas jämnt mellan de berörda avtalsslutande staterna.

text: Den rådgivande kommittén skall grunda sitt yttrande på artikel 4.

text: De behöriga myndigheter som deltar i förfarandet enligt artikel 7 skall på grundval av bestämmelserna i artikel 4 enhälligt fatta ett beslut för att undanröja dubbelbeskattningen inom sex månader efter det att den rådgivande kommittén har avgivit sitt yttrande.

text: Artikel 12

text: De behöriga myndigheterna kan enas om att offentliggöra beslutet enligt punkt 1 under förutsättning att de berörda företagen samtycker till det.

text: De behöriga myndigheterna kan fatta ett beslut som avviker från den rådgivande kommitténs yttrande. Om de inte kan uppnå enighet om detta är de skyldiga att handla i enlighet med yttrandet.

text: Artikel 13

text: Den omständigheten att de avtalsslutande staterna har fattat ett slutgiltigt beslut om beskattningen av inkomster som härrör från en transaktion mellan företag i intressegemenskap hindrar inte att förfarandena enligt artiklarna 6 och 7 utnyttjas.

text: Artikel 14

text: om inkomsterna tas med i beräkningen av de skattepliktiga inkomsterna i endast en stat, eller

text: om den skatt som påförs dessa inkomster i en stat minskas med ett belopp som är lika stort som den skatt som påförs i den andra staten.

text: Vid tillämpningen av denna konvention anses dubbelbeskattningen av vinster vara undanröjd

text: Kapitel 3

text: Slutbestämmelser

text: Artikel 15

text: Denna konvention påverkar inte de mer omfattande förpliktelser för att undanröja dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap som följer av andra konventioner som de avtalsslutande staterna har slutit eller kommer att sluta eller av dessa staters interna lagstiftning.

text: Det territoriella tillämpningsområdet för denna konvention är det som fastställs i artikel 227.1 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 i denna artikel.

text: Denna konvention skall inte tillämpas på

text: de franska territorier som anges i bilaga IV till Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,

text: Färöarna och Grönland.

text: Artikel 16

text: Artikel 17

text: Denna konvention skall ratificeras av de avtalsslutande staterna. Ratifikationsinstrumenten skall deponeras hos generalsekreteraren för Europeiska gemenskapernas råd.

text: Artikel 18

text: Denna konvention träder i kraft den första dagen i den tredje månad som följer efter det att det sista ratifikationsinstrumentet har deponerats. Den skall tillämpas på de förfaranden enligt artikel 6.1 som inleds efter ikraftträdandet.

text: Artikel 19

text: deponeringen av varje ratifikationsinstrument,

text: datum för denna konventions ikraftträdande,

text: förteckningen med oberoende personer som utses av de avtalsslutande staterna i enlighet med artikel 9.4 samt de ändringar som görs i förteckningen.

text: Generalsekreteraren för Europeiska gemenskapernas råd skall till signatärstaterna anmäla

text: Artikel 20

text: Denna konvention ingås för en period av fem år. Den skall förlängas med ytterligare fem år i taget såvida inte en avtalsslutande stat senast sex månader före utgången av den innevarande femårsperioden skriftligen underrättar generalsekreteraren för Europeiska unionens råd att staten motsätter sig detta.

text: Artikel 21

text: Varje avtalsslutande stat kan när som helst begära en översyn av konventionen. I sådant fall skall en konferens för översyn sammankallas av ordföranden för Europeiska gemenskapernas råd.

text: Artikel 22

text: Denna konvention, som är upprättad i ett enda original på danska, engelska, franska, grekiska, irländska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska och tyska språken, vilka samtliga tio texter är lika giltiga, skall deponeras i arkiven hos Europeiska gemenskapernas råds generalsekretariat. Generalsekreteraren skall överlämna en bestyrkt kopia till var och en av regeringarna i signatärstaterna.

text: Lag (2015:275).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

dcterms:identifier: SFS 1999:1218 i lydelse enligt SFS 2003:1012

dcterms:title: Förordning (1999:1218) om skatt på avfall

rdfs:label: Finansdepartementet S2

text: Skatteverket får meddela föreskrifter om vägning som avses i

text: 5 § lagen (1999:673)

text: om skatt på avfall.

text: Förordning (2003:1012).


rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §; ny 2 a §

rpubl:andrar: upph. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 2 a §; ny 13 a §, rubr. närmast före 13 a §

dcterms:identifier: SFS 1999:1222 i lydelse enligt SFS 2005:539

dcterms:title: Förordning (1999:1222) med instruktion för Internationella programkontoret för utbildningsområdet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Uppgifter

text: Internationella programkontoret för utbildningsområdet, programkontoret, är det svenska programkontoret för de EU- program och andra internationella program inom utbildningsområdet som regeringen bestämmer.

text: informera och ge råd,

text: dokumentera och analysera,

text: redovisa omfattningen och utvecklingen av programmen,

text: följa upp, utvärdera, redovisa och sprida resultat,

text: kontrollera användningen av EU-bidrag,

text: handlägga projektansökningar och i förekommande fall besluta om projektbidrag, och

text: ha kontakt med Europeiska gemenskapernas kommission och institutioner i andra länder.

text: Förordning (2004:110).

text: Programkontoret skall inom sitt verksamhetsområde enligt

text: 1 §

beteckning: 2 a §

text: svara för information om övriga EU-program inom utbildningsområdet, om inte regeringen bestämmer annat, och

text: utgöra ett nationellt centrum för Europass enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr

text: av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass).

text: Förordning (2005:539).

text: Programkontoret skall utöver vad som följer av

text: och

text: 2 §§

ordinal: 2 a

text: Programkontoret skall inom sitt verksamhetsområde samverka med Statens skolverk, Myndigheten för skolutveckling, Högskoleverket, universitet och högskolor med offentlig huvudman, Arbetsmarknadsstyrelsen samt övriga berörda myndigheter.

text: Förordning (2002:1168).

text: 4 § Har upphävts genom förordning (2004:1313).

type: upphavd

text: Programkontoret får inom ramen för sin verksamhet ta emot uppdrag från Europeiska gemenskapernas kommission under förutsättning att kostnaderna för uppdragen kan täckas av befintliga resurser eller genom bidrag från kommissionen.

text: Åtaganden gentemot kommissionen som påverkar inriktningen av verksamheten eller innebär nya uppgifter skall underställas regeringen för godkännande.

text: Verksförordningens tillämpning

text: Verksförordningen (1995:1322)

text: skall tillämpas på programkontoret med undantag av

text: 2 §

text: 4 § andra stycket

text: och

text: 34 §§

text: Myndighetens ledning

text: Programkontorets generaldirektör är chef för myndigheten.

text: Vid programkontoret finns det också en styrelse som består av en ordförande, generaldirektören och högst sju andra ledamöter. Styrelsen skall utse en vice ordförande inom sig.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden, generaldirektören och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.

text: viktigare föreskrifter, och

text: att inrätta organ inom myndigheten som skall biträda programkontoret med råd och utlåtanden.

text: Styrelsen skall ha det ansvar och de uppgifter som anges i

text: och

text: 15 §§

text: verksförordningen (1995:1322)

text: . Styrelsen skall därutöver besluta om

text: När ärenden av större vikt handläggs av styrelsen skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett ärende i annat fall än som avses i

text: 22 § verksförordningen (1995:1322)

text: är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden, generaldirektören och minst så många andra ledamöter som behövs för beslutförhet.

text: Personalföreträdare

text: Personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: skall tillämpas på programkontoret.

text: Bidrag

text: Utöver de bidrag som programkontoret får genom avtal mellan regeringen och Europeiska gemenskapernas kommission om nationella programkontor kan programkontoret begära bidrag från kommissionen för särskilda aktiviteter.

text: Förordnanden

text: Ordföranden och andra styrelseledamöter än generaldirektören utses av regeringen för en bestämd tid.

text: Delegationen för urval till utbildningsprogrammet Leonardo da Vinci

beteckning: 13 a §

text: Vid programkontoret skall det finnas en delegation med uppgift att svara för urvalsförfarande B av ansökningar enligt rådets beslut nr 382/1999/EG av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci".

text: Delegationen skall bestå av en ordförande och åtta övriga ledamöter, som utses av regeringen för en tid av högst tre år. Delegationen skall utse en vice ordförande inom sig.

text: Delegationen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande.

text: Förordning (2005:539).

text: Överklagande

text: Programkontorets beslut i administrativa ärenden får överklagas enligt

text: 35 § verksförordningen (1995:1322)

text: . Andra beslut av programkontoret får inte överklagas.