rpubl:andrar: upph. 14 §; ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 16 §§, bil.

rpubl:andrar: nya 22 a §, rubr. närmast före 22 a §

dcterms:title: Förordning (1984:62) om prisreglering på jordbrukets område

rdfs:label: Jordbruksdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: I denna förordning meddelas föreskrifter om prisreglering på jordbrukets område samt föreskrifter om licens vid import och export av sådana varor som anges i bilagan till lagen (

text: Ytterligare bestämmelser om import och export finns i förordningen (

text: ) om import- och exportreglering.

text: Med

text: prisregleringslagen

text: avses i denna förordning lagen (

text: ) om prisreglering på jordbrukets område. Med prisreglerade varor avses i förordningen sådana varor som anges i bilagan till

text: prisregleringslagen

text: Bestämmelser om avgifter m.m.

text: Statens jordbruksnämnd får meddela sådana föreskrifter som avses i

text: 1 a § prisregleringslagen

text: Företag, vars verksamhet helt eller delvis bedrivs under gemensam ledning, skall anses som ett företag när avgift enligt

text: 10 § första stycket

text: i)

text: prisregleringslagen

text: fastställs.

text: Jordbruksnämnden får i särskilda fall besluta att sådana avgifter som avses i

text: 14 § nämnda lag

text: skall erläggas till nämnden.

text: Förordning (1985:766).

text: Varor som har förts från en ort inom landet till en frihamn skall, om de förs från frihamnen utan samband med utförsel, förtullas eller behandlas på det sätt som anges i

text: 7 § första stycket 1

text: och 2

text: tullagen (1987:1065)

text: . Vid förtullningen skall sådana avgifter betalas som avses i

text: 14 § prisregleringslagen

text: Förordning (1987:1294).

text: Avgifter enligt

text: 14 § prisregleringslagen

text: tas dock inte ut om varorna förs in under sådana omständigheter som för en importlicenspliktig vara medför rätt till införsel utan licens enligt

text: 6 § förordningen (1984:53)

text: om import- och exportreglering.

text: Förordning (1987:1294).

text: Avgifter enligt

text: 18 § prisregleringslagen

text: utgår ej om varorna förs ut under sådana omständigheter som för en exportlicenspliktig vara medför rätt till utförsel utan licens enligt

text: 9 § förordningen (1984:53)

text: om import- och exportreglering.

text: Jordbruksnämnden får medge befrielse från sådana avgifter som avses i

text: och

text: 18 §§

text: prisregleringslagen

text: , om det föreligger särskilda skäl.

text: Jordbruksnämnden får vid utförsel av varor medge återbetalning av sådana avgifter som anges i

text: 6 §

text: . Med utförsel jämställs att varorna förs till en frihamn eller läggs upp på provianteringslager.

text: Nämnden får även i andra fall medge återbetalning av sådana avgifter, om det föreligger särskilda skäl.

text: Ansökan om återbetalning av en avgift skall ha kommit in till jordbruksnämnden, i fråga om utförda varor inom ett år från utförseln och i övriga fall inom ett år från det avgiften erlades. Nämnden kan i särskilda fall medge att ansökningstiden förlängs.

text: Återbetalning av avgifter enligt

text: 14 § prisregleringslagen

text: får medges för förtullade varor som förs ut i oförändrat eller förändrat skick. Detsamma gäller i fråga om utförsel av sådana varor som till mängd och beskaffenhet motsvarar förtullade varor.

text: Återbetalning medges ej om mer än två år förflutit från det varorna angavs till förtullning till dess förutsättningarna för återbetalning inträdde. Jordbruksnämnden får i särskilda fall medge förlängning av tidsfristen.

text: Inte heller medges återbetalning för varor för vilka utjämningsbidrag eller exportbidrag kan lämnas enligt förordningen (

text: ) om utjämning av industrins kostnader för jordbruksråvaror. Nämnden får dock medge återbetalning, om det föreligger särskilda skäl.

text: Den som vill erhålla återbetalning skall ha sin bokföring ordnad på sådant sätt att behövlig kontroll kan ske. Han skall vidare ge nämnden möjlighet att granska bokföringen och att i övrigt göra den kontroll som behövs.

text: Vid utförsel av varor för vilka söks bidrag eller begärs återbetalning av eller befrielse från avgift skall anspråken anmälas till tullmyndigheten i den ordning generaltullstyrelsen efter samråd med jordbruksnämnden bestämt.

text: Jordbruksnämnden får medge att anspråk enligt

text: första stycket

text: inte behöver framställas i samband med utförseln.

text: Förordning (1985:341).

text: Föreskrifter om kontroll vid utförsel av varor som avses i

text: 10 §

text: och av varor för vilka utförselavgift skall betalas meddelas av generaltullstyrelsen efter samråd med jordbruksnämnden.

text: Förordning (1985:341).

text: När prisreglerade varor anmäls till hemtagning och anges till förtullning, skall, enligt föreskrifter som meddelas av jordbruksnämnden, den tullskyldige eller, om varorna förs in för annans räkning, denne lämna skriftliga uppgifter om varornas avsändningsland och ursprungsland, kvantitet och värde samt förete handlingar för att styrka uppgifternas riktighet.

text: Jordbruksnämnden får meddela sådana föreskrifter som avses i

text: 32 § prisregleringslagen

text: om ändring genom färgning eller annan åtgärd av den ursprungliga beskaffenheten av vete eller råg för foderändamål (

text: denaturering

text: 14 § har upphävts genom förordning (1984:204).

text: Bestämmelser om import och export

text: Jordbruksnämnden får föreskriva importlicenstvång för prisreglerade varor med ursprung i något av följande länder, nämligen Albanien Bulgarien Folkrepubliken Kina Demokratiska Folkrepubliken Korea Mongoliet Polen Rumänien Sovjetunionen Tjeckoslovakien Tyska Demokratiska Republiken Ungern Vietnam.

text: Jordbruksnämnden får föreskriva importlicenstvång för gödselmedel hänförliga till

text: 31 kap.

text: tulltaxelagen (1987:1068)

text: Förordning (1987:1294).

text: Jordbruksnämnden får - efter samråd med statens utsädeskontroll - föreskriva importlicenstvång för vete oavsett ursprungsland i syfte att begränsa importen av icke bakningsdugligt vete.

text: Jordbruksnämnden får föreskriva importlicenstvång vid återinförsel av sådana svenska prisreglerade varor som tidigare har utförts till annat land. Nämnden får dock inte kvantitativt begränsa återinförseln.

text: Jordbruksnämnden får föreskriva importlicenstvång för prisreglerade varor när det behövs för att uppfylla Sveriges handelspolitiska åtaganden.

text: Jordbruksnämnden får föreskriva ensamrätt för Svensk sockerhandel, ekonomisk förening, att föra in i landet bet- och rörsocker i fast form. En sådan föreskrift får dock inte inskränka rätten för andra att föra in dylika varor i fall som avses i

text: 6 § förordningen (1984:53)

text: om import- och exportreglering.

text: Jordbruksnämnden får föreskriva exportlicenstvång för prisreglerade varor oavsett varornas bestämmelseland.

text: Jordbruksnämnden får föreskriva ensamrätt för Svensk spannmålshandel, ekonomisk förening, och för Sveriges oljeväxtintressenter, förening u.p.a., att föra ut ur landet sådana varor som för föreningarna anges i bilagan till denna förordning. En sådan föreskrift får dock inte inskränka rätten för andra att föra ut dylika varor i fall som avses i

text: 9 § förordningen (1984:53)

text: om import- och exportreglering.

text: Bestämmelser om stöd

beteckning: 22 a §

text: Jordbruksnämnden får, utöver vad som följer av

text: 2 §

text: , meddela närmare föreskrifter om stöd i prisreglerande och marknadsreglerande syfte.

text: Förordning (1989:414).

text: Övriga bestämmelser

text: Föreskrifter om verkställigheten av denna förordning meddelas av jordbruksnämnden.

text: Vid meddelande av föreskrifter enligt denna förordning skall jordbruksnämnden, om det behövs, samråda med generaltullstyrelsen.

text: Bilaga

text: Varor inom Svensk spannmålshandels verksamhetsområde

text: _______________________________________________________________________ Tull- Varuslag taxenr ________________________________________________________________________ 10.01 Vete samt blandsäd av vete och råg 10.02 Råg 10.03 Korn 10.04 Havre 11.01 Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg ur 11.02 Finmalet mjöl av råg, korn eller havre ur 11.03 Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av vete, råg, korn eller havre ur 11.04 Vete, råg, korn och havre som bearbetats på annat sätt (t. ex. skalats, valsats, bearbetats till flingor eller pärlgryn, klippts eller gröpats); groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda 11.07 Malt, även rostat 23.02 Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter.

text: Varor inom Sveriges oljeväxtintressenters verksamhetsområde

text: ________________________________________________________________________ Tull- Varuslag taxenr ________________________________________________________________________ 12.05 Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade ur 12.07 Senapsfrön, även sönderdelade ur 12.08 Mjöl av raps- eller rybsfrön ur 23.06 Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av olja ur raps-, rybs- eller senapsfrön, även malda eller i form av pelletar.

text: Förordning (1987:1294).

type: bilaga


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984.

type: punkt

text: Förordningen gäller gymnasial lärlingsutbildning som eleven påbörjar efter ikraftträdandet.

text: För redovisningsåret 1984/85 skall hänvisningen i

text: 9 § första stycket

text: i stället avse förordningen (

text: ) om elevplatser i gymnasieskolan.

text: Innan ramkursplan för ett yrkesområde eller motsvarande har fastställts, får utbildning starta enligt en provisorisk individuell kursplan som sedan anpassas till den ramkursplan som fastställs.

text: Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning som har inletts med stöd av förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: upph. 34 §, rubr. närmast före 34 §; ändr. 1, 3, 10, 26 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1984:622) om gymnasial lärlingsutbildning

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Allmänna föreskrifter

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: I

text: skollagen (1985:1100)

text: finns grundläggande föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning, som innebär att en elev i gymnasieskolan samtidigt är lärling hos ett företag eller motsvarande och därvid huvudsakligen genom företagets försorg får utbildning för ett visst yrke enligt en plan som är fastställd eller godkänd av en statlig eller kommunal myndighet.

type: stycke

text: Denna förordning innehåller vissa närmare bestämmelser om gymnasial lärlingsutbildning.

text: Förordning (1986:400).

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Gymnasial lärlingsutbildning får anordnas av kommuner som har gymnasieskola med linjer eller specialkurser.

text: Även en kommun som inte har sådan gymnasieskola men har kommunal vuxenutbildning får anordna gymnasial lärlingsutbildning, om skolöverstyrelsen medger kommunen detta.

beteckning: 3 §

text: Kommunens skolstyrelse skall vara styrelse för den gymnasiala lärlingsutbildning som kommunen anordnar. Därvid skall skolstyrelsen handha alla angelägenheter som rör den gymnasiala lärlingsutbildningen, i den mån det inte ankommer på någon annan enligt lag, enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser eller enligt beslut som avses i

text: 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179)

text: Förordning (1986:400).

beteckning: 4 §

text: Den gymnasiala lärlingsutbildningen skall organisatoriskt knytas till en eller flera skolenheter med gymnasieskola i kommunen. Företrädesvis bör väljas den skolenhet som har närmast motsvarande yrkesinriktade utbildning.

text: I fall som avses i

text: 2 § andra stycket

text: skall den gymnasiala lärlingsutbildningen organisatoriskt knytas till en skolenhet med kommunal vuxenutbildning.

beteckning: 5 §

text: Skolöverstyrelsen och länsskolnämnden skall ha tillsyn över den gymnasiala lärlingsutbildningen.

beteckning: 6 §

text: I denna förordning avses med redovisningsår tiden från och med den 1 juli till och med den 30 juni påföljande år.

text: Elevområden

beteckning: 7 §

text: För varje kommuns gymnasiala lärlingsutbildning skall finnas ett elevområde, som är gemensamt för all sådan utbildning oavsett dess inriktning.

text: Elevområdet skall omfatta den kommun som anordnar utbildningen. Skolöverstyrelsen eller, efter skolöverstyrelsens bemyndigande, länsskolnämnden får bestämma att elevområdet skall omfatta även en eller flera andra kommuner eller delar därav. Varje del av landet bör ingå i elevområdet för någon kommuns gymnasiala lärlingsutbildning.

text: I fall som avses i

text: 2 § andra stycket

text: skall elevområdet omfatta endast den kommun som anordnar utbildningen.

beteckning: 8 §

text: Till ett elevområde hör den som är kyrkobokförd i en kommun eller kommundel som ingår i elevområdet. Om någon skall kyrkobokföras där, men det inte har hunnit ske, hör även han till elevområdet.

text: Elevplatsram

beteckning: 9 §

text: Av förordningen (

text: ) om elevplatser i gymnasieskolan m. m. framgår att länsskolnämnden för varje kommun i länet, som får anordna gymnasial lärlingsutbildning, för varje redovisningsår bestämmer hur många intagningsplatser kommunen får inrätta för sådan utbildning.

text: Skolstyrelsen bestämmer för varje redovisningsår hur många intagningsplatser inom den tilldelade ramen som skall utnyttjas i mån av tillgång på lärlingsplatser hos företagen och behöriga sökande.

text: Godkännande av lärlingsplatser och antagning av elever

text: En lärlingsplats hos ett företag får av skolstyrelsen godkännas för gymnasial lärlingsutbildning endast om företaget bedöms kunna fullgöra erforderliga åtaganden beträffande utbildningen och arbets- och utbildningsförhållandena i övrigt är tillfredsställande.

text: Om en lärlingsplats inte har inrättats efter lokal överenskommelse mellan företaget och den närmast berörda lokala arbetstagarorganisationen, skall skolstyrelsen bereda närmast berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer inom branschen tillfälle att yttra sig. I ett sådant fall skall yttrande dessutom inhämtas från berört yrkesråd, om sådant finns.

text: Om någon av organisationerna underkänner lärlingsplatsen, får skolstyrelsen godkänna den endast om det finns särskilda skäl.

text: Förordning (1986:400).

text: Elever i gymnasial lärlingsutbildning antas av skolstyrelsen.

text: Sökanden hör till elevområdet.

text: Sökanden har fullgjort sin skolplikt.

text: Sökanden har eller får, om han antas som elev, anställning hos ett företag inom det geografiska område som bildar elevområdet. Skolstyrelsen får även godta anställning hos företag utanför detta område.

text: Skolstyrelsen har godkänt lärlingsplatsen för gymnasial lärlingsutbildning.

text: Företaget har, för det fall att sökanden antas som elev, gentemot skolstyrelsen åtagit sig att ge sökanden gymnasial lärlingsutbildning för yrket i enlighet med gällande föreskrifter och de beslut från skolans sida som kan meddelas med stöd av dessa föreskrifter. Företaget har vidare gentemot skolstyrelsen utfäst sig att ge sökanden den ledighet från anställningen som föreskrifterna för utbildningen förutsätter och att lämna den medverkan som behövs för att kontroll från skolmyndigheternas sida enligt förordningen skall kunna utövas.

text: Företaget kan antas vara i stånd att fullgöra sitt åtagande i det aktuella fallet.

text: Skolstyrelsen och företaget är överens om ersättningen till företaget.

text: Sökanden kan antas ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.

text: Följande förutsättningar skall vara uppfyllda för att en sökande skall antas som elev.

text: Om intagningsplatser inte finns för alla behöriga sökande, skall företräde ges åt dem som är under 18 år eller fyller 18 år det kalenderhalvår utbildningen startar. Skolstyrelsen får dock göra undantag till förmån för en äldre sökande, om speciella omständigheter föreligger.

text: I övrigt bestäms företrädet mellan de sökande enligt föreskrifter som skolöverstyrelsen meddelar.

text: Utbildningens tidsförläggning

text: Gymnasial lärlingsutbildning anordnas under 40 veckor av redovisningsåret fördelade på två terminer som normalt skall sammanfalla med höstterminen och vårterminen av läsåret i gymnasieskolan.

text: Verksamhet i anställningen utanför terminerna utgör inte gymnasial lärlingsutbildning.

text: Gymnasial lärlingsutbildning fördelas på utbildningsår. Ett utbildningsår är den utbildning som är avsedd att genomgås under 40 veckor.

text: Ett utbildningsår kan inledas när som helst under någon av terminerna.

text: Utbildningstiden vid och utanför företaget under en vecka skall normalt till omfattning och förläggning sammanfalla med den ordinarie arbetstiden i anställningen. Det förutsätts därvid att anställningen avser heltid.

text: Utbildningens innehåll m.m.

text: Gymnasial lärlingsutbildning meddelas i form av grundutbildning, som syftar till att ge eleven de grundläggande kunskaper och färdigheter som behövs för att kunna börja utöva yrket i fråga.

text: Utbildning utöver grundutbildningen (

kind: term

text: färdigutbildning

text: ) kan inte meddelas i form av gymnasial lärlingsutbildning.

text: Gymnasial lärlingsutbildning anordnas vid sidan av linjerna och specialkurserna.

text: Viss gymnasial lärlingsutbildning kan även ingå som en del av utbildningen på en linje eller specialkurs i gymnasieskolan, om skolöverstyrelsen medger det för studievägen i fråga. I fråga om sådan gymnasial lärlingsutbildning meddelar skolöverstyrelsen de särskilda föreskrifter som behövs med hänsyn till samordningen med studievägens övriga delar. Sådana föreskrifter får innebära avvikelser från denna förordning.

text: Gymnasial lärlingsutbildning får anordnas enligt

text: 18 § första stycket

text: endast om utbildning för yrket normalt inte kan erhållas på linje eller specialkurs i gymnasieskolan.

text: Gymnasial lärlingsutbildning skall läggas upp individuellt utifrån ramkursplaner för olika yrkesområden eller motsvarande.

text: Om inte särskilda skäl föranleder annat, skall utbildningen, förutom nödvändig arbetsteknik och fackteori för yrket, innehålla vissa kompletterande utbildningsinslag.

text: Utbildning i nödvändig arbetsteknik och fackteori för yrket skall ombesörjas av företaget.

text: Skolstyrelsen kan dock låta en elev få viss sådan utbildning på annat sätt, om särskilda skäl föreligger.

text: Innehållet i, omfattningen av och formen för kompletterande utbildningsinslag skall bestämmas av skolstyrelsen med hänsyn till elevens behov och intresse samt till de praktiska förutsättningarna.

text: Innehållet skall normalt bestå i förkovran i ett allmänt ämne, såsom svenska, engelska eller matematik, studier i ett yrkesämne eller arbetslivs- och samhällsorientering eller en kombination av flera sådana moment.

text: Kompletterande utbildningsinslag får för utbildningsår räknat inte ha större omfattning än som är normalt för undervisningen i icke yrkesinriktade ämnen under en årskurs på yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan.

text: De kompletterande utbildningsinslagen kan förläggas till skola eller företag eller anordnas på annat sätt.

text: Om utbildningsplats kan ställas till förfogande enligt gällande bestämmelser, får utbildningsinslag som avses i

text: 21 § andra stycket

text: och

text: 22 §

text: anordnas inom ramen för vanlig ämnesundervisning i gymnasieskolan eller inom ramen för en kurs i kommunal vuxenutbildning.

text: Sådana utbildningsinslag får slutföras även efter det att utbildningen hos företaget har avslutats.

text: Ramkursplaner och individuella kursplaner

text: Ramkursplaner för varje yrkesområde eller motsvarande fastställs av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av skolöverstyrelsen.

text: Skolöverstyrelsen skall före sitt beslut samråda med arbetsmarknadens parter.

text: I ramkursplanen skall mål och huvudmoment anges. Stor frihet skall ges att utforma lärlingsutbildningen med hänsyn till lokala förhållanden och till de enskilda företagen och enskilda eleverna.

text: För varje elevs gymnasiala lärlingsutbildning fastställer skolstyrelsen en individuell kursplan. Förslag till sådan skall utarbetas i samverkan mellan företrädare för skolan, företaget, den lokala fackliga organisationen och andra som har kompetens på yrkesområdet i fråga. Skolstyrelsen skall i ärendet inhämta yttrande från berört yrkesråd, om sådant finns.

text: utbildningens mål med närmare uppgifter om vilka kunskaper och färdigheter utbildningen skall ge,

text: utbildningens längd,

text: den huvudsakliga uppläggningen av utbildningen.

text: Förordning (1986:400).

text: I den individuella kursplanen skall med utgångspunkt i ramkursplanen anges

text: Utbildningsbevis och betyg

text: Rektor skall utfärda utbildningsbevis över fullgjord gymnasial lärlingsutbildning.

text: Utbildningsbeviset skall innehålla uppgifter om den gymnasiala lärlingsutbildningens längd och art. I utbildningsbeviset skall också anges i vilket företag eleven har fått utbildning. Vidare skall kompletterande utbildningsinslag anges.

text: I utbildningsbeviset skall ingå betyg från företaget enligt

text: 28 §

text: . Om eleven har deltagit i utbildning utanför företaget med stöd av

text: 21 § andra stycket

text: eller

text: 22 §

text: skall i utbildningsbeviset också ingå de betyg som kan ha meddelats enligt föreskrifterna för sådan utbildning.

text: Betyget från företaget skall utgöra en helhetsbedömning av de kunskaper och färdigheter som eleven har uppnått i lärlingsutbildning hos företaget.

text: Som betyg används någon av siffrorna 1--5. Högsta betyg är siffran 5. Siffran 3 anger normal prestation.

text: Om en elev inte har uppnått de kunskaper och färdigheter som utbildningen hos företaget syftat till, sätts inte betyg.

text: Tillsyn m.m.

text: För kontakterna med skolan bör företaget ha en särskild kontaktperson.

text: Genom lokalt skyddsombud eller på annat sätt skall kunna bevakas att arbetsmiljön för eleven är tillfredsställande.

text: Skolstyrelsen svarar för tillsyn över den gymnasiala lärlingsutbildningen hos företagen och skall även i övrigt följa hur denna utbildning bedrivs och utfaller.

text: Skolstyrelsen skall se till att lämpliga åtgärder vidtas för samverkan mellan gymnasieskolan eller, i fall som avses i

text: 2 § andra stycket

text: , den kommunala vuxenutbildningen och de företag som tar emot elever för gymnasial lärlingsutbildning. Därvid skall beaktas att de som handleder eleverna i företagen bör beredas möjligheter till kontakter med skolan och lärarna där.

text: Personal

text: Skolledare och biträdande skolledare skall ha de uppgifter i fråga om gymnasial lärlingsutbildning som skolstyrelsen bestämmer. Den omedelbara ledningen från skolans sida skall dock alltid ankomma på rektor för den skolenhet till vilken den gymnasiala lärlingsutbildningen har knutits.

text: I fall där utbildningsinslag som avses i

text: 21 § andra stycket

text: och

text: 22 §

text: inte anordnas inom ramen för vanlig ämnesundervisning i gymnasieskolan eller inom ramen för en kurs i kommunal vuxenutbildning, bestämmer skolstyrelsen vilken personal som skall anlitas.

text: Om den som är anställd på en statligt reglerad tjänst som syofunktionär eller som lärare i en skolform i kommunen eller vid skolväsendet i kommunen åtar sig att medverka i ett sådant fall, inräknas medverkan i tjänsten.

text: 34 § har upphävts genom förordning (1986:400).

text: I fall som avses i

text: 2 § andra stycket

text: har eleverna i gymnasial lärlingsutbildning rätt till skolhälsovård som anordnas inom ramen för grundskolan.

text: Elevs frånvaro

text: En elev får av företaget beviljas ledighet med verkan även för den gymnasiala lärlingsutbildningen där.

text: Från gymnasial lärlingsutbildning utanför företaget får eleven beviljas ledighet av rektor.

text: Om en elev är borta från utbildningen i företaget mer än tio dagar av tid som är avsatt för utbildningsåret, skall företaget anmäla detta till skolan i den ordning som skolstyrelsen bestämmer.

text: Skolstyrelsen bestämmer efter samråd med företaget om och i vad mån frånvarotid skall tas igen genom förlängning av utbildningstiden.

text: Utbildningens upphörande i förtid

text: En elevs gymnasiala lärlingsutbildning upphör, om anställningen upphör.

text: eleven inte kan tillgodogöra sig utbildningen eller missköter sig i denna eller

text: företaget inte fullgör sitt åtagande i fråga om utbildningen gentemot skolstyrelsen.

text: Oberoende av att anställningen består kan skolstyrelsen förklara att elevens gymnasiala lärlingsutbildning skall upphöra om

text: Statsbidrag

text: Varje kommun som anordnar gymnasial lärlingsutbildning har rätt till statsbidrag.

text: Bidraget beräknas med utgångpunkt i det belopp per elev och lärotimme hos företaget, som skolöverstyrelsen för varje redovisningsår bestämmer för gymnasial lärlingsutbildning för berörda yrke med ledning av det belopp som fastställs för närmast jämförliga inbyggda utbildning enligt

text: 12 a § förordningen (1966:115)

text: om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning.

text: För varje elev och vecka under vilken eleven har deltagit i grundutbildning inom ramen för två utbildningsår har kommunen rätt att få bidrag med belopp som motsvarar 30 lärotimmar.

text: utbildningsinslag som avses i

text: 21 § andra stycket

text: och

text: 22 §

text: och som inte anordnas på sätt som avses i

text: 23 §

text: samverkan mellan gymnasieskolan eller, i fall som avses i

text: 2 § andra stycket

text: , den kommunala vuxenutbildningen och företag med gymnasial lärlingsutbildning samt

text: tillsyn över och uppföljning av den gymnasiala lärlingsutbildningen.

text: Statsbidraget är avsett för den ersättning som kommunen betalar företaget för utbildningsplatsen där. Kommunen får dock använda en tiondel av bidraget per elev och lärotimme för

text: Kommunen får rekvirera statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning hos skolöverstyrelsen för varje månad.

text: Skolöverstyrelsen skall betala ut rekvirerat belopp snarast möjligt. Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen utanordna ett lägre belopp är det som har rekvirerats.

text: I kommunens räkenskaper skall de belopp som rör gymnasial lärlingsutbildning och motsvaras av statsbidrag för sådan utbildning redovisas särskilt.

text: Kommunen svarar för revisionen av dessa räkenskaper. Om kommunens revisorer framställer anmärkningar mot dem, skall kommunen snarast möjligt delge skolöverstyrelsen anmärkningarna.

text: Skolöverstyrelsen och riksrevisionsverket får för granskning av tillämpningen av denna förordnings bestämmelser om statsbidrag hos en kommun ta del av räkenskaper och övriga handlingar samt företa de undersökningar som fordras i övrigt.

text: Kommunen är skyldig att på begäran sända in de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för myndighetens granskning.

text: Om en kommun åsidosätter vad som enligt författning åligger kommunen i fråga om gymnasial lärlingsutbildning, får skolöverstyrelsen besluta att upp till tio procent av statsbidraget för redovisningsåret skall hållas inne i avvaktan på att rättelse sker. Om rättelse inte vinns, får skolöverstyrelsen förordna att det innehållna beloppet skall dras av från statsbidraget.

text: Övriga föreskrifter

text: Föreskrifterna om friluftsdagar och lovdagar i

text: 8 kap.

text: och

text: 32 §§

text: skolförordningen (1971:235)

text: gäller inte elever i gymnasial lärlingsutbildning.

text: För gymnasial lärlingsutbildning får avgift inte tas ut av eleven.

text: Om en kommun för gymnasial lärlingsutbildning har tagit emot en elev som inte är kyrkobokförd i kommunen och för elevens deltagande har haft kostnader som inte täcks av statsbidrag, är kommunen berättigad till ersättning för sådana kostnader. Detta gäller dock inte om eleven skall kyrkobokföras i kommunen, men det inte har hunnit ske.

text: Ersättningen skall utges av den kommun i vilken eleven är kyrkobokförd.

text: I händelse av tvist mellan kommunerna om vilket belopp som skall gälla, bestäms ersättningen av länsskolnämnden i det län dit den kommun som anordnar utbildningen hör.

text: Beslut av skolstyrelsen i ärende som avses i

text: 38 §

text: får överklagas hos skolöverstyrelsen genom besvär.

text: Länsskolnämndens beslut enligt denna förordning får överklagas hos skolöverstyrelsen genom besvär.

text: Skolöverstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos regeringen genom besvär. Beslut som skolöverstyrelsen har fattat som andra instans får dock överklagas endast om beslutet rör fråga om elevområde.

text: Enskilda får inte föra talan mot beslut enligt denna förordning om vilken eller vilka kommuner eller delar därav som skall ingå i elevområde.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984.

text: Förordningen gäller i fråga om intagning till utbildning som inleds efter utgången av juni 1985.

text: Skolöverstyrelsen får för viss eller vissa linjer eller specialkurser, på vilka andelen äldre intagna varit stor under de senaste åren, meddela föreskrifter om möjligheter för intagningsnämnderna att vid intagning till sådan utbildning som inleds under något av läsåren 1985/86 och 1986/87 besluta att ett visst mindre antal platser skall reserveras för sökande i prioritetsgrupp 2.

text: En intagningsnämnd får med stöd av sådana föreskrifter fatta därmed avsedda beslut endast om en stor del av sökandena till studievägen vid de gymnasieskolor som intagningsnämnden handhar intagningen till brukar vara sådana äldre som inte redan har en minst tvåårig gymnasial utbildning.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985. Den gäller i fråga om intagning till utbildning som inleds efter utgången av juni 1985.

rpubl:andrar: ändr. 5, 7 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 september 1985.

text: De nya bestämmelserna tillämpas första gången vid intagning till utbildning som inleds efter utgången av juni 1986.

dcterms:title: Förordning (1984:624) om intagning till grundskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning gäller vid intagning till sådana grundskoleanknutna studievägar i kommunernas och landstingskommunernas gymnasieskolor som avses i

text: 9 kap. 1 § andra stycket skolförordningen (1971:235)

text: externatplatser vid riksinternatskolornas utbildning på linjer enligt läroplanen för gymnasieskolan,

text: utbildning på linjer enligt läroplanen för gymnasieskolan vid skolor som omfattas av

text: privatskolförordningen (1967:270)

text: I den mån avvikande föreskrifter inte meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer gäller förordningen även i fråga om

text: Om inte annat följer av andra föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall urval vid intagningen göras genom ett system med prioritetsgrupper enligt

text: 8 §§

text: Prioritetsgrupper

text: När antalet platser är mindre än antalet behöriga sökande, skall var och en av de behöriga sökandena hänföras till någon av prioritetsgrupperna 1--3.

text: Till prioritetsgrupp 1 hör de som är under 18 år eller fyller 18 år det kalenderhalvår då utbildningen startar. Vid intagning till minst tvååriga studievägar gäller som ytterligare förutsättning att sökanden inte redan har fullgjort en minst tvåårig gymnasial utbildning.

text: Intagningsnämnden får i enskilda fall besluta att en sökande skall hänföras till prioritetsgrupp 1 trots att han är äldre eller har en minst tvåårig gymnasial utbildning, om det med hänsyn till speciella omständigheter är rimligt att låta sökanden få en sådan gynnad ställning.

text: Förordning (1984:1018).

text: Övriga sökande hör till prioritetsgrupp 2, om inte annat följer av

text: 7 §

text: Vid intagning till minst tvååriga studievägar skall till prioritetsgrupp 3 föras sökande som redan har fullgjort en minst tvåårig gymnasial utbildning. Detta gäller oavsett vilken ålder sökanden har.

text: Om intagningsnämnden finner att en sådan sökande har visat särskilda skäl att få genomgå även den sökta utbildningen får nämnden placera sökanden i prioritetsgrupp 2 eller, om förutsättningen enligt

text: 5 § andra stycket

text: är uppfylld, i prioritetsgrupp 1. Den som är under 18 år eller fyller 18 år det kalenderhalvår då utbildningen startar kan dock aldrig placeras i prioritetsgrupp 2.

text: Förordning (1984:1018).

text: Platserna skall i en första intagningsomgång fördelas bland sökande i prioritetsgrupp 1.

text: I en andra omgång skall överblivna platser fördelas bland sökande i prioritetsgrupp 2. Om några platser därefter finns kvar, skall de fördelas bland sökande i prioritetsgrupp 3.

text: Fördelningen i prioritetsgrupp 1

text: Om sökandena i prioritetsgrupp 1 är flera än antalet platser, skall föreskrifterna i

text: 18 §§

text: tillämpas.

text: Ett skäligt antal platser skall avsättas för dem inom prioritetsgruppen som på grund av särskilda omständigheter bör ges företräde framför de övriga eller som kommer från skolor vilkas betyg inte utan vidare kan jämföras med betygen från grundskolan (

text: fri kvot

text: Övriga platser skall tilldelas två sökandegrupper i proportion till antalet förstahandssökande i varje grupp.

text: Till den ena gruppen (

text: grupp A

text: ) förs de som söker till utbildning som startar terminen efter den då de får slutbetyg från årskurs 9 i grundskolan, sameskolan, en riksinternatskola eller en privatskola som omfattas av

text: privatskolförordningen (1967:270)

text: eller från årskurs 10 i specialskolan.

text: Till den andra gruppen (

text: grupp B

text: ) förs de som fått sådant slutbetyg tidigare än terminen före den sökta utbildningens start.

text: Förordning (1985:701).

text: slutbetyget,

text: underrepresenterat kön.

text: Sökandena i grupp A tillgodoräknas poäng för följande urvalsgrunder:

text: Vid sådana preliminära beslut som avses i

text: 9 kap. 18 § skolförordningen (1971:235)

text: skall höstterminsbetyget från högsta årskursen vara urvalsgrund i slutbetygets ställe.

text: Förordning (1985:701).

text: slutbetyget,

text: underrepresenterat kön,

text: intresse för sökt utbildning,

text: Förordning (1985:701).

text: Sökandena i grupp B tillgodoräknas poäng för följande urvalsgrunder:

text: Företrädet mellan sökande inom en grupp bestäms efter ett jämförelsetal. Detta utgörs av summan av sökandens poäng.

text: Poäng för betyg utgörs av medelvärdet av sökandens betyg enligt föreskrifter som skolöverstyrelsen meddelar.

text: Den som har ansökt om plats vid en utbildning där vid närmast föregående intagning i hela landet andelen intagna elever av sökandens kön var mindre än 30 procent tillgodoräknas 0,2 poäng för underrepresenterat kön.

text: Varje sökande i grupp B som, med upprepning från närmast föregående ansökningstillfälle, för andra gången anger den aktuella studievägen som förstahandsönskemål tillgodoräknas 0,4 poäng för intresse för sökt utbildning.

text: Förordning (1985:701).

text: Sökande i grupp B som efter grundskoleutbildningen har skaffat sig arbetslivserfarenhet eller fullföljt ytterligare utbildning eller gjort bådadera tillgodoräknas sammanlagt högst 0,5 poäng för verksamhet utöver grundskoleutbildningen.

text: Skolöverstyrelsen meddelar bestämmelser om grunderna för poängberäkningen. Därvid skall som riktlinje gälla att 0,5 poäng motsvarar tio månaders verksamhet.

text: Förordning (1985:701).

text: Fördelningen i prioritetsgrupp 2

text: Om platserna räcker för alla i prioritetsgrupp 1 och det blir ett för sökandena i prioritetsgrupp 2 otillräckligt antal platser över, skall föreskrifterna i

text: 26 §§

text: tillämpas.

text: Om platserna är mycket få, skall intagningsnämnden göra en fri bedömning av hur företrädet skall bestämmas mellan sökandena.

text: I andra fall gäller

text: 26 §§

text: Ett skäligt antal av de överblivna platserna skall avsättas för dem inom prioritetsgruppen som på grund av särskilda omständigheter bör ges företräde framför de övriga eller som kommer från skolor vilkas betyg inte utan vidare kan jämföras med betygen från grundskolan.

text: Övriga kvarblivna platser skall fördelas bland sökande med slutbetyg från årskurs 9 i grundskolan eller motsvarande.

text: slutbetyget,

text: underrepresenterat kön,

text: intresse för sökt utbildning,

text: Sökande som avses i

text: 22 §

text: Företrädet mellan sökande som avses i

text: 22 §

text: I fråga om poäng för betyg, underrepresenterat kön och intresse för sökt utbildning tillämpas

text: 17 §§

text: För verksamhet utöver grundskoleutbildningen tillgodoräknas sökande som avses i

text: 22 §

text: sammanlagt högst 1,5 poäng.

text: Skolöverstyrelsen meddelar bestämmelser om grunderna för poängberäkningen. Därvid skall som riktlinje gälla att 1,5 poäng motsvarar 30 månaders verksamhet.

text: Fördelningen i prioritetsgrupp 3

text: Om platserna räcker för alla i prioritetsgrupperna 1 och 2 och det blir ett för sökandena i prioritetsgrupp 3 otillräckligt antal platser över, skall föreskrifterna i andra och tredje styckena tillämpas.

text: Om de överblivna platserna är mycket få, skall intagningsnämnden göra en fri bedömning av hur företrädet skall bestämmas mellan sökandena.

text: I andra fall skall föreskrifterna i

text: 26 §§

text: tillämpas.

text: Övriga föreskrifter

text: Förordningen gäller vid intagning till Stockholms musikgymnasium utan hinder av uppställt särskilt behörighetsvillkor beträffande kunskaper och färdigheter i musik.

text: Intagningsnämndens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Skolöverstyrelsen skall meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984. Bestämmelserna i

text: 1 §

text: b

text: och

text: c

text: och

text: 9 §§

text: tillämpas dock för tid från och med den 1 april 1984.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 7, 8 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 december 1986. Bestämmelserna i

text: 4 a

text: och

text: 6 §§

text: i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 1986.

rpubl:andrar: ändr. 1, 6, 14 §§; nya 4 a, 10 a §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1988. Bestämmelserna i

text: 1 §

text: i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1988.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Statsbidrag får dock till och med utgången av år 1991 lämnas till sådana åtgärder enligt förordningarna som före den 1 januari 1991 vidtagits på grund av

text: 6 §

text: avtalet den 10 november 1989 om trygghetsfrågor (SAV 1989 Skol 24) och avtalet den 30 mars 1990 om vissa övergångsregler till trygghetsavtalet (SAV 1990 Skol 12).

text: Vad som i förordningarna eller i bestämmelser som avses i förordningarna föreskrivs om skolöverstyrelsen och länsskolnämnden skall i stället avse den utredare som har till uppgift att slutföra avvecklingen av dessa myndigheter.

dcterms:title: Förordning (1984:626) om statsbidrag till kostnader för vissa trygghetsåtgärder för skolledare, biträdande skolledare och lärare i kommunal utbildning

text: Inledande bestämmelser

text: Kommuner har enligt föreskrifterna i denna förordning rätt att för grundskolor, särskolor, gymnasieskolor, skolväsendet i kommun och vuxenutbildning (grundutbildning för vuxna och kommunal vuxenutbildning) få statsbidrag till sina kostnader för

text: a. avlöningsförmåner och vissa socialavgifter för reservlärare,

text: b. vissa åtgärder enligt trygghetsavtalet den 12 mars 1984 för icke-statliga lärare (Tra-L) och

text: c. vissa åtgärder enligt avtalet den 23 mars 1987 om avgångsförmåner (AGF).

text: Förordning (1988:158).

text: I denna förordning avses med

text: kommun kommuner, landstingskommuner och kommunalförbund,

text: redovisningsår tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår.

text: Statsbidrag till kostnader för reservlärare

text: Föreskrifterna i

text: 6 §§

text: gäller när någon har förordnats som reservlärare med stöd av

text: 19 §

text: förordningen (SÖ-FS 1984:49) om vissa åtgärder i fråga om anställningstrygghet för lärare med anställning tills vidare.

text: Till kostnader för lön åt en reservlärare i grundskolan lämnas bidrag till tjänsten med ett belopp som bestäms med hänsyn till förhållandena vid terminens början och som beräknas efter den lönegrad och ålderstilläggsklass inom lönegraden i vilken reservläraren var placerad. Om retroaktivt lönetillägg har betalats ut för terminen, skall lönen i ålderstilläggsklassen ökas med detta. Lönen i ålderstilläggsklassen skall ökas med det semesterlönetillägg som har betalats ut.

text: Bidrag lämnas vidare med det belopp som har betalats ut i kallortstillägg och finskspråktillägg.

text: Om en tjänst som reservlärare har varit inrättad endast under en del av terminen, lämnas bidrag med motsvarande del av beloppet för en hel termin.

beteckning: 4 a §

text: Till kostnader för lön åt reservlärare i särskolan lämnas bidrag till tjänsten med 95 procent av ett belopp som beräknas enligt de grunder som anges i

text: 4 § första stycket

text: Bidrag lämnas vidare med 95 procent av det belopp som har betalats ut i kallortstillägg.

text: Förordning (1986:731).

ordinal: 4 a

text: Bidrag lämnas för lönekostnaden för reservlärare i gymnasieskolan och skolväsendet i kommun. Därvid tillämpas

text: 18 kap. 24 § gymnasieförordningen (1987:743)

text: respektive

text: 5 § första

text: och

text: fjärde styckena

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunal utbildning.

text: Förordning (1987:731).

text: På belopp som lämnas i bidrag enligt föreskrifterna i

text: 5 §§

text: beräknas ett särskilt bidrag till kostnader för sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift och tilläggspensionsavgift enligt lagen (

text: ) om socialavgifter. Det särskilda bidraget lämnas efter de procentsatser som anges i

text: 42 § förordningen (1978:345)

text: Förordning (1986:731).

text: Statsbidrag till kostnader för vissa åtgärder enligt Tra-L och AGF

text: Bidrag lämnas till följande kostnader för åtgärder enligt Tra-L för rektorer, studierektorer, lärare och reservlärare på vilka Tra-L är tillämpligt, nämligen kostnader för

text: a. utbildning enligt

text: 2 kap.

text: omskolning

text: b. ersättning vid flyttning m. m. enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 14 §§

text: c. särskild inkomsttrygghet enligt

text: 5 kap. 15 § andra stycket

text: och

text: d. löneutfyllnad enligt

text: 5 kap. 16 §

text: Förordning (1987:731).

text: Bidrag lämnas till kostnader för avgångsbidrag enligt AGF för rektorer, studierektorer och lärare på vilka AGF är tillämpligt.

text: Förordning (1987:731).

text: Bidrag som avses i

text: och

text: 8 §§

text: lämnas till de styrkta kostnaderna.

text: Rekvisition och utbetalning

text: I fråga om rekvisition och utbetalning av bidrag till kostnader för reservlärare i grundskolan tillämpas

text: 47 §§

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för grundskolan, m. m.

text: Till rekvisitionen skall fogas bestyrkt kopia av trygghetsnämndens medgivande enligt

text: 19 §

beteckning: 10 a §

text: I fråga om rekvisition och utbetalning av bidrag till kostnader för reservlärare i särskolan tillämpas

text: 10 § andra stycket

text: denna förordning samt

text: 24 §§

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till driftkostnader för särskolan m. m.

text: Förordning (1986:731).

text: I fråga om rekvisition och utbetalning av bidrag till lönekostnader för reservlärare i gymnasieskolan och i skolväsendet i kommun tillämpas

text: 10 § andra stycket

text: denna förordning och 18 kap. 54 § gymnasieförordningen (1987:000) respektive

text: 19 § förordningen (1966:115)

text: Det bidrag enligt

text: 6 §

text: som beräknas på beloppet enligt

text: första stycket

text: betalas ut av skolöverstyrelsen vid slutet av varje kalenderhalvår.

text: Förordningen (1981:449)

text: om minskning av vissa statsbidrag till kommunal utbildning skall tillämpas på bidrag som avses i denna paragraf.

text: Förordning (1987:731).

text: Bidrag som avses i

text: och

text: 8 §§

text: rekvireras för varje redovisningsår hos skolöverstyrelsen. Rekvisitionen skall ges in till skolöverstyrelsen senast den 31 augusti efter redovisningsårets utgång.

text: Om det finns särskilda skäl, får skolöverstyrelsen pröva en rekvisition som inte har kommit in inom föreskriven tid.

text: Till rekvisitionen skall fogas bestyrkt kopia av trygghetsnämndens beslut när det gäller bidrag till

text: a. omskolning som avses i

text: 2 kap. 10 § tredje stycket

text: Tra-L,

text: b. särskild inkomsttrygghet och löneutfyllnad enligt

text: 5 kap. 15 § andra stycket

text: och

text: 16 §

text: Tra-L samt

text: c. avgångsbidrag enligt AGF.

text: Skolöverstyrelsen beslutar om bidrag och betalar ut detta.

text: Gemensamma bestämmelser

text: För granskning av tillämpningen av denna förordnings bestämmelser om statsbidrag får riksrevisionsverket, skolöverstyrelsen och, såvitt gäller bidrag till grundskolan och särskolan enligt

text: 4 a

text: och

text: 6 §§

text: , länsskolnämnden hos kommunen ta del av räkenskaper och övriga handlingar samt göra de undersökningar som fordras i övrigt.

text: Länsskolnämnden och kommunen är skyldiga att på begäran av riksrevisionsverket och skolöverstyrelsen lämna de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för myndighetens granskning.

text: Förordning (1986:731).

text: Överklagande

text: Länsskolnämndens beslut om statsbidrag får överklagas hos skolöverstyrelsen.

text: Förordning (1987:731).

text: Beslut som skolöverstyrelsen enligt denna förordning har fattat som första instans överklagas hos regeringen.

text: Beslut som skolöverstyrelsen har fattat med anledning av överklagande av länsskolnämndens beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1987:731).

text: Övriga föreskrifter


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1984.

text: Genom förordningen upphävs

text: a. förordningen (

text: ) om statsbidrag till förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan,

text: b. förordningen (

text: ) om särskilt statsbidrag till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan.

text: De upphävda bestämmelserna gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 4-9, 15 §§; ny 7 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1986. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om statsbidrag till anskaffning och förnyelse av utrustning i gymnasieskolan.

text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

dcterms:title: Förordning (1984:628) om statsbidrag till anskaffning och förnyelse av utrustning i gymnasieskolan

text: Inledande föreskrifter

text: anskaffning av stadigvarande utrustning för karaktärsämnena på studievägar inom de tekniskt-industriella, tekniskt-naturvetenskapliga och i fall som avses i

text: 9 §

text: även ekonomiskt-merkantila områdena i gymnasieskolan och

text: förnyelse av stadigvarande utrustning för karaktärsämnena på studievägar inom de tekniskt-industriella och ekonomiskt-merkantila områdena i gymnasieskolan.

text: Kommuner har enligt föreskrifterna i denna förordning rätt att i mån av medel få statsbidrag till sina kostnader för

text: Skolöverstyrelsen bestämmer vilka studievägar som är bidragsberättigande, om inte något annat följer av denna förordning eller av andra särskilda föreskrifter.

text: Förordning (1986:581).

text: Statsbidrag enligt denna förordning lämnas inte för materiel som används i inbyggd utbildning.

text: I denna förordning avses med kommun kommuner och kommunalförbund.

text: datorutrustning och programvara för datalära i gymnasieskolan,

text: utrustning för vissa försöksvis anordnade studievägar.

text: Förordning (1985:593).

text: Särskilda föreskrifter gäller i fråga om statsbidrag till

text: startbidrag då en för kommunens gymnasieskola ny studieväg införs eller då antalet platser på en redan införd studieväg utökas,

text: kompletteringsbidrag då undervisningen på en redan införd studieväg läggs om till följd av nya föreskrifter som medför behov av ny utrustning,

text: förnyelsebidrag för att ersätta föråldrad och försliten utrustning.

text: Statsbidrag enligt denna förordning lämnas i form av

text: Bidragen får utnyttjas för inköp eller förhyrning.

text: Utrustning som anskaffas eller förnyas med bidrag enligt denna förordning skall ses som en samlad resurs för gymnasial utbildning och skall i största möjliga utsträckning utnyttjas även för kommunens vuxenutbildning.

text: Förordning (1985:593).

text: Grunder för startbidrag

text: För varje studieväg som avses i

text: 1 §

text: fastställer skolöverstyrelsen ett högsta bidragsunderlag. Detta utgörs av beräknade kostnader för en normalutrustning för en klass i studievägens karaktärsämnen.

text: Startbidrag lämnas med en viss andel av bidragsunderlaget enligt föreskrifterna i

text: 8 §§

text: . I

text: 15 §

text: finns föreskrifter om reduktion i vissa fall av det fastställda högsta bidragsunderlaget.

text: Förordning (1985:593).

text: drift- och underhållsteknisk linje,

text: fordonsteknisk linje: årskurs 2 gren för maskinmekaniker,

text: livsmedelsteknisk linje: årskurs 1 gren för livsmedelsproduktion, terminskurs 2 charkuteri, terminskurs 2 bageri och konditori,

text: processteknisk linje: årskurs 1,

text: verkstadsteknisk linje: årskurs 2 gren för plåt- och svetsmekaniker.

text: Förordning (1985:593).

text: För utrustning till följande studievägar lämnas startbidrag med 75 procent av bidragsunderlaget, nämligen

beteckning: 7 a §

text: beklädnadsteknisk linje,

text: bygg- och anläggningsteknisk linje: gren för målare, gren för byggnadsplåtslagare,

text: el-teleteknisk linje: gren för elektriker och gren för telereparatörer,

text: fordonsteknisk linje: årskurs 1,

text: livsmedelsteknisk linje: årskurs 1 gren för storhushåll,

text: träteknisk linje.

text: Förordning (1985:593).

text: För utrustning till följande studievägar lämnas startbidrag med 25 procent av bidragsunderlaget, nämligen

ordinal: 7 a

text: För utrustning till andra bidragsberättigande studievägar än som avses i

text: och

text: 7 a §§

text: lämnas startbidrag med 50 procent av

text: 7 a §§

text: lämnas startbidrag med 50 procent av bidragsunderlaget. Detsamma gäller i fråga om utrustning till påbyggnadsutbildningar inom de tekniskt-industriella och tekniskt-naturvetenskapliga områdena.

text: Förordning (1985:593).

text: För varje studieväg som är bidragsberättigande såvitt gäller startbidrag samt för studievägar inom det ekonomiskt-merkantila området får lämnas kompletteringsbidrag. Skolöverstyrelsen fastställer inom ramen för tillgängliga medel det belopp som får utgå. Detsamma gäller andra studievägar inom de tekniskt-industriella och tekniskt-naturvetenskapliga områdena, om överstyrelsen bestämmer det.

text: Förordning (1986:581).

text: Grunder för förnyelsebidrag

text: Förnyelsebidraget beräknas på grundval av antalet elever och undervisningstimmar i karaktärsämnen på de studievägar som avses i

text: 1 §

text: Skolöverstyrelsen bestämmer vilka studievägar och karaktärsämnen som får tillgodoräknas i detta sammanhang. Frågan skall dock avgöras av länsskolnämnden om denna med stöd av särskilda bestämmelser har fastställt tim- och kursplaner för studievägen.

text: Undervisningstimmar i inbyggd utbildning medräknas dock inte i underlaget för bidrag enligt

text: och

text: 14 §§

text: I elevunderlaget ingår varje elev som deltar i utbildningen i ämnet den 15 september eller, om kursen inte pågår vid denna tidpunkt, på utbildningens tredje undervisningsdag under höstterminen.

text: Endast undervisningstimmar som förekommer under höstterminen får beaktas.

text: Förordning (1986:581).

text: Förnyelsebidrag lämnas med ett visst belopp per elev och undervisningstimme enligt föreskrifterna i

text: och

text: 14 §§

text: bygg- och anläggningsteknisk linje: gren för värme- och sanitetsmontörer,

text: drift- och underhållsteknisk linje,

text: el-teleteknisk linje: gren för kontorsmaskinreparatörer samt gren för styr- och reglermekaniker,

text: fordonsteknisk linje: årskurs 2 gren för maskinmekaniker och årskurs 2 gren för transportteknik,

text: processteknisk linje: årskurs 1 samt årskurs 2 gren för kemiteknik och gren för pappers- och pappersmasseteknik,

text: verkstadsteknisk linje: årskurs 1 samt årskurs 2 gren för plåt- och svetsmekaniker och gren för verkstadsmekaniker.

text: För följande studievägar lämnas förnyelsebidrag med sjuttio öre per elev och undervisningstimme, nämligen

text: andra årskurser och grenar av de linjer som anges i

text: 13 §

text: än som sägs där,

text: andra bidragsberättigande studievägar än som anges i

text: 13 §

text: Förnyelsebidrag lämnas med femtio öre per elev och undervisningstimme för

text: Beslut om bidrag m.m.

text: Startbidrag

text: Skolöverstyrelsen beslutar om startbidrag för utrustning till studievägar som anordnas enligt överstyrelsens beslut.

text: Länsskolnämnden beslutar om startbidrag i övriga fall. Nämnden skall underrätta skolöverstyrelsen om besluten.

text: Vid beslut om startbidrag skall hänsyn tas till om mer än en klass eller grupp kan använda materielen. Vidare skall möjligheten till sambruk med befintlig utrustning på andra studievägar och hos statliga utbildningsanordnare beaktas.

text: Reduktion enligt

text: tredje stycket

text: sker genom minskning av det enligt

text: 6 §

text: fastställda högsta bidragsunderlaget.

text: Förordning (1985:593).

text: Ansökan om startbidrag skall ges in till den beslutande myndigheten.

text: Startbidrag söks innan den undervisning för vilken materielen är avsedd har påbörjats.

text: Bidraget betalas ut av den beslutande myndigheten.

text: Kompletteringsbidrag

text: Skolöverstyrelsen beslutar om kompletteringsbidrag enligt

text: 9 §

text: . Överstyrelsen skall underrätta länsskolnämnden om besluten.

text: Ansökan om kompletteringsbidrag skall ges in till skolöverstyrelsen vid den tidpunkt som överstyrelsen bestämmer. Överstyrelsen betalar ut bidraget.

text: Förnyelsebidrag

text: Länsskolnämnden beslutar om förnyelsebidrag.

text: Ansökan om förnyelsebidrag skall ges in till länsskolnämnden.

text: Ansökan får göras tidigast den 1 november.

text: Länsskolnämnden betalar ut bidraget efter den 1 januari.

text: Förordning (1986:581).

text: Gemensamma bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl, får den beslutande myndigheten pröva en ansökan även om den inte har kommit in i föreskriven tid.

text: Övriga föreskrifter

text: Länsskolnämndens beslut enligt denna förordning får överklagas hos skolöverstyrelsen genom besvär.

text: Beslut som skolöverstyrelsen har fattat som första instans enligt denna förordning får överklagas hos regeringen genom besvär. Överstyrelsens övriga beslut får inte överklagas.

text: Skolöverstyrelsen skall meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1984:631) om avgifter för prövning inom skolväsendet och vuxenutbildningen

text: Den som önskar undergå särskild prövning eller fyllnadsprövning enligt föreskrifterna för grundskolan, gymnasieskolan eller kommunal och statlig vuxenutbildning skall erlägga avgift till länsstyrelsen, om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar särskilt.

text: Avgiften utgör 75 kronor för varje ämne, ämnesgrupp, tillvalskurs och prövningstillfälle.

text: När prövning sker enligt föreskrifterna för kommunal och statlig vuxenutbildning och avser etappindelat ämne eller särskild yrkesinriktad utbildning utgör avgiften 75 kronor för varje etapp eller kurs och prövningstillfälle.

text: För varje skriftlig prövning tillkommer en avgift om 50 kronor.

text: Prövningen får inte verkställas innan avgiften har erlagts.

text: Avgiften tillfaller staten.

text: Erlagd avgift betalas inte tillbaka.

text: Skolöverstyrelsen skall efter samråd med riksrevisionsverket meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Den upphävda förordningen skall dock fortfarande gälla i fråga om statsbidrag som avser tid före den 1 juli 1990.

dcterms:title: Förordning (1984:632) om extra statsbidrag till försöksverksamhet och utvecklingsarbete i gymnasieskolan

text: Inom ramen för de medel som skolöverstyrelsen fördelar till länsskolnämnderna ur anslaget Länsskolnämndernas utvecklingsstöd får länsskolnämnderna bevilja kommuner och landstingskommuner extra statsbidrag enligt föreskrifterna i denna förordning.

text: Förordning (1985:377).

text: Extra statsbidrag är avsett för merkostnader som uppkommer genom försöksverksamhet och utvecklingsarbete som avses i 1984 års riksdagsbeslut om gymnasieskola i utveckling och som får bedrivas i kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola med stöd av föreskrifter eller andra beslut som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Bidraget får användas för planering, administration och utvärdering samt särskild lokal personalutbildning. Det får inte användas för undervisning.

text: Länsskolnämnden skall i sina beslut för varje skolhuvudman ange den försöksverksamhet och det utvecklingsarbete för vilka bidraget är avsett.

text: Länsskolnämndens beslut om extra statsbidrag får inte överklagas.

text: Skolöverstyrelsen får meddela föreskrifter för verkställigheten av denna förordning.


dcterms:title: Förordning (1984:633) om resurser för stödinsatser i svenska på vissa yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om extra timunderlag för lärartjänstgöring i ämnet svenska (

text: extra svensktimmar

text: ) i årskurs 2 på följande studievägar i kommunernas och landstingskommunernas gymnasieskolor, nämligen bygg- och anläggningsteknisk linje, beklädnadsteknisk linje, el-teleteknisk linje, fordonsteknisk linje, jordbrukslinje, livsmedelsteknisk linje, processteknisk linje, skogsbrukslinje, trädgårdslinje, träteknisk linje och verkstadsteknisk linje samt minst tvååriga specialkurser som liknar yrkesinriktade linjer.

text: Skolöverstyrelsen får för varje redovisningsår som extra svensktimmar fördela 950 veckotimmar mellan de kommuner och landstingskommuner som i sin gymnasieskola har årskurs 2 med ämnet svenska på en eller flera sådana studievägar som avses i

text: 1 §

text: Med redovisningsår avses tiden den 1 juli--den 30 juni påföljande kalenderår och med veckotimme en lektion om 40 minuter i veckan.

text: Om det i kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola finns mer än en skolenhet som har årskurs 2 med ämnet svenska på en eller flera sådana studievägar som avses i

text: 1 §

text: , skall kommunens skolstyrelse eller landstingskommunens utbildningsnämnd fördela erhållna extra svensktimmar mellan skolenheterna.

text: Extra svensktimmar får användas för att skapa mindre och flera undervisningsgrupper eller för att låta mer än en lärare undervisa en grupp.

text: Extra svensktimmar får också användas för stödundervisning åt enskilda elever som behöver sådan.

text: Om användningen av extra svensktimmar beslutar rektor för skolenheten.

text: Skolöverstyrelsens beslut enligt

text: 2 §

text: får inte överklagas.


rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr.

rpubl:andrar: ändr.

dcterms:title: Förordning (1984:644) om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorganisation

rdfs:label: Civildepartementet KO

text: Regeringen föreskriver att det i följande kommuner och landstingskommuner får bedrivas försöksverksamhet enligt lagen (

text: ) om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorganisation:

text: Haninge, Huddinge, Järfälla, Nacka, Nynäshamns, Stockholms, Södertälje, Tyresö, Upplands-Väsby, Gnosjö, Tingsryds, Helsingborgs, Varbergs, Göteborgs, Ale, Borås, Tranemo, Åmåls, Hällefors, Örebro, Skinnskattebergs, Ludvika, Hudiksvalls, Sandvikens och Bräcke kommuner samt Göteborgs och Bohus läns, Örebro läns och Jämtlands läns landstingskommuner.

text: Förordning (1990:965).


text: Om ikraftträdandet av denna lag föreskrivs i särskild lag.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 5 §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 22 §

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 24 §, rubr. närmast före 4 kap 24 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Äldre föreskrifter gäller fortfarande om en köpeavhandling om försäljning av lösöre som tillhör näringsidkaren före ikraftträdandet har visats upp för en kronofogdemyndighet enligt bestämmelserna i lagen (

text: 1845:50 s. 1

text: ) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 4 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000. Äldre föreskrifter gäller för beräkning av ränta som avser tid före ikraftträdandet.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

text: Vid överklagande av ett beslut som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. För beräkning av ränta som avser tid före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

dcterms:title: Lag (1984:649) om företagshypotek

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

text: Med

text: företagshypotek

text: avses en säkerhetsrätt enligt bestämmelserna i denna lag.

text: En näringsidkare som vill upplåta företagshypotek i sin näringsverksamhet har rätt att i den ordning som anges i

text: 4 kap.

text: få inskrivning i verksamheten av ett visst penningbelopp (

text: företagsinteckning

text: ). Bevis om inskrivningen kallas företagshypoteksbrev.

text: Ett företagshypotek upplåts genom att näringsidkaren överlämnar företagshypoteksbrevet som säkerhet för en fordran.

text: Ett konkursbo har inte rätt att få företagsinteckning eller att upplåta företagshypotek.

text: Om en näringsidkare avlider, träder dödsboet i hans ställe som näringsidkare.

text: Vad som sägs om näringsidkare i denna lag gäller även den som avser att utöva näringsverksamhet men som ännu inte har påbörjat verksamheten.

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Företagshypotek

text: Egendom som omfattas av företagshypotek

text: Ett företagshypotek omfattar näringsidkarens lösa egendom i den mån egendomen hör till den intecknade verksamheten.

text: kassa- och banktillgodohavanden, aktier, andra bevis om delaktighet i bolag, obligationer, förlagsbevis och liknande skuldebrev avsedda för allmän omsättning samt andelar i aktiefonder,

text: egendom som är av beskaffenhet att kunna vara föremål för panträtt på grund av inteckning, eller

text: egendom som varken kan utmätas eller ingå i konkurs.

text: Företagshypoteket omfattar dock inte

text: Om en intecknad verksamhet överlåts, omfattar hypoteket överlåtarens fordran på ersättning såvitt denna avser egendom som omfattades av hypoteket vid överlåtelsen.

text: Om en intecknad verksamhet överlåts och i överlåtelsen ingår egendom som omfattas av företagshypotek, gäller hypoteket i denna egendom hos förvärvaren. Om förvärvaren överlåter egendomen eller upplåter särskild rätt i denna eller om egendomen skadas eller tas i anspråk genom expropriation eller liknande förfarande, omfattar hypoteket förvärvarens fordran på ersättning. Hypoteket ger företräde till betalning framför ett företagshypotek i samma egendom som grundar sig på upplåtelse av förvärvaren.

text: Borgenären förlorar sin rätt enligt

text: första stycket

text: , om han inte inom sex månader från det överlåtaren eller förvärvaren har underrättat honom om överlåtelsen och senast inom arton månader från det verksamheten frånträddes väcker talan mot förvärvaren om betalning ur egendomen och anmäler detta till inskrivningsmyndigheten.

text: Vad som sägs om förvärvaren gäller också hans dödsbo.

text: Bestämmelserna i

text: 3 §

text: tillämpas också om den intecknade verksamheten och egendom som omfattas av företagshypotek övergår till någon annan genom skifte av handelsbolags tillgångar eller genom bodelning av någon annan anledning än näringsidkarens död.

text: Utan hinder av att en köpehandling om försäljning av lösöre som tillhör näringsidkaren har behandlats enligt bestämmelserna i lagen (

text: 1845:50 s. 1

text: ) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, omfattas den sålda egendomen av hypotek på grund av en företagsinteckning som har sökts senast trettio dagar efter det att handlingen registrerades hos kronofogdemyndigheten.

text: Lag (1996:260).

text: Rätt till betalning på grund av företagshypotek

text: En borgenär som har företagshypotek till säkerhet för sin fordran har rätt att vid utmätning eller i konkurs, med den företrädesrätt inteckningen medför enligt lag, få betalt för fordringen ur egendom som omfattas av hypoteket intill företagshypoteksbrevets belopp. I den mån detta inte räcker till har borgenären rätt att få betalt ur egendomen genom ett tillägg. Tillägget får inte överstiga femton procent av hypoteksbrevets belopp jämte ränta på detta belopp från den dag då egendomen utmättes eller konkursansökan gjordes. Räntan beräknas för år enligt en räntefot som motsvarar den av Riksbanken fastställda, vid varje tid gällande referensräntan enligt

text: 9 § räntelagen (1975:635)

text: ökad med fyra procentenheter.

text: Har flera hypoteksbrev överlämnats som säkerhet för fordran och har inteckningarna samma företrädesrätt eller gäller de omedelbart efter varandra, skall bestämmelserna i

text: första stycket

text: om hypoteksbrevets belopp avse hypoteksbrevens sammanlagda belopp.

text: Borgenärens rätt till betalning ur egendomen gäller, även om fordringen har preskriberats eller inte har anmälts av borgenären efter kallelse på okända borgenärer.

text: En borgenärs rätt till betalning omfattar inte tillägget, om hypoteksbrevet utgör säkerhet för honom i andra hand.

text: Lag (2002:355).

text: Företagshypotek för vilket inteckning söks samma dag som egendom beläggs med kvarstad eller senare omfattar inte den kvarstadsbelagda egendomen. Hävs kvarstaden, gäller dock företagshypoteket även i den egendomen såvida den inte är utmätt eller tagen i anspråk genom betalningssäkring.

text: den intecknade verksamheten eller en väsentlig del därav överlåts eller upphör eller övergår till någon annan genom skifte av handelsbolags tillgångar eller genom bodelning av någon annan anledning än näringsidkarens död eller, när företagsinteckningen är begränsad till ett visst område, flyttas från detta, eller

text: egendomen till följd av vanvård eller naturhändelse eller av någon annan därmed jämförlig orsak försämras eller minskas så att säkerhetens värde går ned väsentligt.

text: En borgenär som har företagshypotek till säkerhet för sin fordran har rätt att söka betalning ur egendom som omfattas av hypoteket trots att hans fordran inte är förfallen till betalning, om

text: Vid utmätning av egendom som omfattas av företagshypotek har inteckningsborgenären rätt till betalning ur egendomen enligt

text: 8 kap.

text: utsökningsbalken

text: , även om hans fordran inte är förfallen till betalning.

text: 3 kap.

text: Företagsinteckning

text: Omfattningen av intecknad verksamhet

text: Företagsinteckningar beviljas i all den näringsverksamhet som näringsidkaren vid varje tid utövar här i landet, om inte annat följer av

text: andra stycket

text: En inteckning får begränsas till näringsverksamhet av viss art. Inteckningar i verksamhet för produktion av elenergi genom vattenkraft får dessutom begränsas till verksamheten på en eller flera fastigheter och inteckningar i gruvdrift till den verksamhet som hänför sig till ett eller flera utmål eller koncessionsområden.

text: En näringsverksamhet som flera utövar gemensamt får intecknas endast som en enhet för sig.

text: En företagsinteckning får inte beviljas gemensamt i flera verksamheter som utövas av olika näringsidkare.

text: En inteckning får inte beviljas om den i fråga om den intecknade verksamhetens art eller giltighetsområdet skulle avvika från en annan inteckning som är beviljad eller sökt i samma verksamhet.

text: Företagsinteckningars företräde

text: Bestämmelser om den förmånsrätt som följer med företagsinteckning finns i

text: förmånsrättslagen (1970:979)

text: En företagsinteckning ger företräde i förhållande till en annan företagsinteckning efter den tidsföljd i vilken inteckningarna söks. Inteckningar som söks på samma inskrivningsdag ger lika rätt.

text: I

text: 4 kap.

text: finns bestämmelser om möjlighet att bestämma företrädet mellan flera inteckningar som söks på samma inskrivningsdag på ett annat sätt och om ändring i företrädesordningen genom sammanföring eller nedsättning.

text: Företagsinteckningars och företagshypoteksbrevs giltighet i vissa fall

text: Om egendom som omfattas av företagshypotek har blivit utmätt och inteckningsborgenären har tillerkänts betalning ur egendomen, är företagsinteckningen utan verkan till ett belopp som motsvarar vad som har utfallit på företagshypoteksbrevets belopp. Detsamma gäller om borgenären har tillerkänts betalning ur sådan egendom i konkurs.

text: Om en företagsinteckning blir utan verkan, är även företagshypoteksbrevet utan verkan. Ändras i annat fall en inteckning till belopp eller omfattning, får hypoteksbrevet verkan i enlighet med inteckningens ändrade innehåll.

text: Dödning av ett förkommet hypoteksbrev medför inte att inteckningen blir utan verkan.

text: 4 kap.

text: Inskrivningsförfarandet

text: Inskrivningsregister och inskrivningsmyndighet

text: För inskrivning enligt denna lag skall med hjälp av automatiserad behandling föras ett register, benämnt företagsinteckningsregistret. Detta skall ge offentlighet åt den information som ingår i registret.

text: Regeringen meddelar föreskrifter om företagsinteckningsregistrets innehåll, närmare ändamål och behandling av uppgifter samt om personuppgiftsansvar enligt

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: Regeringen får meddela föreskrifter om expeditionsavgifter för bevis om inskrivningsåtgärd.

text: Lag (2001:381).

text: Ärenden om företagsinteckning eller annan införing i företagsinteckningsregistret på grund av föreskrift i denna lag eller annan författning (

text: inskrivningsärenden

text: ) handläggs av en för landet gemensam inskrivningsmyndighet. Regeringen bestämmer vilken myndighet som skall vara inskrivningsmyndighet.

text: Lag (2001:381).

text: Handläggningen av inskrivningsärenden

text: Vid behandlingen hos inskrivningsmyndigheten av inskrivningsärenden tillämpas inte bestämmelserna i

text: 10 § andra stycket

text: och

text: 28 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: Ansökningar och anmälningar i inskrivningsärenden skall vara skriftliga.

text: Lag (2001:381).

text: Inskrivningsärendena tas upp på en inskrivningsdag. Inskrivningsdag hålls till klockan tolv varje måndag, tisdag, onsdag, torsdag och fredag som inte är helgdag. Lika med helgdag anses midsommarafton, julafton och nyårsafton. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan förordna att en inskrivningsdag skall ställas in, om det finns särskilda skäl till det.

text: En ansökan eller anmälan som har kommit in efter klockan tolv en viss dag anses gjord på nästföljande inskrivningsdag.

text: Hos inskrivningsmyndigheten förs dagbok över inskrivningsärendena. Handlingarna i sådana ärenden förs samman i akter.

text: Har sökanden eller någon annan lämnat en uppgift eller förklaring av betydelse för ärendets prövning eller har en särskild utredning gjorts i ärendet, skall detta antecknas i akten. I akten tas även upp förelägganden och andra beslut som inte skall föras in i företagsinteckningsregistret.

text: Om det är nödvändigt för utredningen, får ett inskrivningsärende skjutas upp till en senare inskrivningsdag.

text: Om ett ärende skjuts upp, får sökanden föreläggas att lägga fram den utredning som behövs. Ansökningen får förklaras förfallen, om sökanden inte följer föreläggandet. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om detta.

text: Ett inskrivningsärende får vidare skjutas upp till en senare inskrivningsdag, om ärendet med hänsyn till beskaffenhet eller omfattning inte lämpligen kan prövas omedelbart. Ett ärende som har skjutits upp av denna anledning skall tas upp till prövning senast på femte inskrivningsdagen efter den inskrivningsdag då ansökningen gjordes.

text: Beslut skall föras in i företagsinteckningsregistret om beslutet innebär att en ansökan i inskrivningsärende bifalls, avslås eller förklaras förfallen eller att ett ärende skjuts upp. Skälen för beslutet skall antecknas i akten eller i dagboken, om beslutet innebär att ansökningen inte bifalls.

text: Beslut som skall föras in i registret meddelas genom införandet och skall anses ha det innehåll som framgår av registret.

text: Om ett beslut i inskrivningsärende har gått emot sökanden eller någon annan som har hörts i ärendet, skall denne genast underrättas om beslutet. I underrättelsen skall anges de skäl för beslutet som har antecknats i akten eller i dagboken och vad den som vill överklaga beslutet har att iaktta.

text: Om ett inskrivningsärende enligt beslut av domstol skall tas upp till ny handläggning av inskrivningsmyndigheten, skall det ske utan dröjsmål efter det att beslutet har kommit myndigheten till handa.

text: Lag (2001:381).

text: Inteckningsansökan

text: En ansökan om företagsinteckning skall göras av näringsidkaren. Ansökan skall innehålla uppgift om det belopp i svenska kronor för vilket inteckningen skall gälla. Om inteckningen skall begränsas enligt

text: 3 kap. 1 § andra stycket

text: , skall den avsedda begränsningen anges i ansökan.

text: Sökanden skall lämna styrkt uppgift om namn eller firma och person- eller organisationsnummer. Om uppgifterna redan finns registrerade hos inskrivningsmyndigheten, behöver sökanden inte styrka dessa. Är sökanden ett dödsbo skall den avlidnes personnummer anges.

text: Lag (2001:381).

text: vad som gäller enligt

text: 3 § andra stycket

text: eller

text: 10 §

text: inte har iakttagits,

text: den verksamhet ansökningen avser uppenbarligen inte kan intecknas,

text: ansökningen strider mot

text: 3 kap.

text: eller

text: 2 §

text: sökanden eller, om inteckningen söks av flera, någon av sökandena är i konkurs eller försätts i konkurs den inskrivningsdag då inteckningen söks.

text: En ansökan om företagsinteckning skall avslås, om

text: Om det inte finns något hinder skall företagsinteckning beviljas och företagshypoteksbrev utfärdas på grund av inteckningen.

text: Bestämmelser om utfärdande av nytt hypoteksbrev i stället för hypoteksbrev som har dödats finns i lagen (

text: ) om dödande av förkommen handling.

text: En företagsinteckning som skulle medföra lika företrädesrätt som en annan företagsinteckning skall vid inskrivningen förklaras gälla efter den andra inteckningen, om sökanden begär det. En inteckning som sätts efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet.

text: Inteckningsåtgärder

text: En företagsinteckning som är begränsad enligt

text: 3 kap. 1 § andra stycket

text: får på ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevets innehavare utsträckas till att omfatta ytterligare verksamhet (

text: utsträckning

text: ). För en sådan ansökan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna angående ansökan om inteckning.

text: Ett företagshypoteksbrev får på ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av hypoteksbrevets innehavare bytas ut mot två eller flera nya hypoteksbrev (

text: utbyte

text: ). I fråga om de nya hypoteksbrevens inbördes företrädesrätt gäller

text: 13 §

text: Företagsinteckningar som besvärar samma verksamhet och har inbördes lika rätt eller gäller omedelbart efter varandra får på ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevens innehavare föras samman till en inteckning (

text: sammanföring

text: ). Denna inteckning skall gälla med den förmånsrätt som tillkommer den av de i sammanföringen ingående inteckningarna som har sämsta rätt.

text: En inteckning som avses i

text: första stycket

text: skall förklaras gälla för ett lägre belopp än det som de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår till, om sökanden begär det och hypoteksbrevens innehavare medger det.

text: En företagsinteckning får på ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevets innehavare sättas ned efter en annan inteckning (

text: nedsättning

text: ). En inteckning som sätts ned efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet.

text: På ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevets innehavare får en företagsinteckning dödas helt eller i viss verksamhet (

text: dödning

text: En inteckning får inte dödas så att inteckningsförhållandena därigenom blir oförenliga med

text: 3 kap.

text: eller

text: 2 §

text: Bestämmelser om dödning av inteckning när hypoteksbrevet har förkommit finns i lagen (

text: ) om dödande av förkommen handling.

text: I fall då medgivande krävs enligt

text: 18 §§

text: skall hypoteksbrevet ges in till inskrivningsmyndigheten.

text: På ansökan av den som innehar ett företagshypoteksbrev skall innehavet antecknas i företagsinteckningsregistret. Föreläggande skall meddelas sökanden att visa upp hypoteksbrevet, om det finns anledning att anta att han inte innehar detta. Om någon annan redan är antecknad som innehavare, skall inskrivningsmyndigheten sedan det nya innehavet har antecknats föra av den tidigare anteckningen och underrätta den vars innehav var antecknat.

text: En anteckning om innehav skall avföras, om den vars innehav har antecknats anmäler att innehavet har upphört.

text: Anteckning och rättelse i företagsinteckningsregistret

text: en borgenär enligt

text: 2 kap. 3 § andra stycket

text: har anmält att han har sökt betalning ur egendom som omfattas av företagshypotek,

text: det har anmälts till inskrivningsmyndigheten att betalning vid utmätning eller i konkurs har utfallit på ett företagshypoteksbrevs belopp.

text: I företagsinteckningsregistret skall antecknas när

text: Det kan även i andra fall följa av lag eller annan författning att ett visst förhållande skall antecknas i registret.

text: En anteckning i registret skall avföras, om den uppenbarligen inte längre kan vara av betydelse.

text: En införing i företagsinteckningsregistret skall rättas, om införingen innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av inskrivningsmyndighetens eller någon annans skrivfel eller liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel. Det inbördes företrädet mellan inteckningar som berörs av en rättelse skall bestämmas efter vad som är skäligt, om rättelsen kan skada näringsidkaren eller någon innehavare av företagshypoteksbrev.

text: Innan rättelse sker, skall inskrivningsmyndigheten ge den som berörs av åtgärden, om han eller hon är känd, tillfälle att yttra sig. Även den myndighet som avses i

text: 5 kap. 3 §

text: skall ges tillfälle att yttra sig. Något yttrande behöver dock inte inhämtas, om det är uppenbart obehövligt.

text: En anteckning om ärendet skall göras i registret, om inte beslut meddelas samma dag som ärendet har tagits upp.

text: Denna paragraf gäller i stället för

text: 28 § personuppgiftslagen (1998:204)

text: Lag (2001:381).

text: Beslut i ärenden om rättelse meddelas genom införing i registret. Skälen för beslutet antecknas i akten eller i dagboken. I stället för bevis eller handling som har utfärdats i enlighet med den tidigare införingen skall en ny sådan handling utfärdas.

text: Den tidigare handlingen skall fordras in, göras obrukbar och behållas av inskrivningsmyndigheten. Den som innehar handlingen är skyldig att ge in den för detta ändamål. I föreläggande att fullgöra en sådan skyldighet får vite sättas ut. Vitet döms ut av inskrivningsmyndigheten.

text: Överklagande

text: Ett beslut av inskrivningsmyndigheten i ett inskrivningsärende får överklagas till tingsrätten av den som beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot. Ett beslut som inte är slutligt får överklagas endast i de fall som avses i

text: 37 § lagen (1996:242)

text: om domstolsärenden. Behörig domstol är den tingsrätt inom vars domkrets inskrivningsmyndigheten är belägen.

text: Vid överklagande tillämpas lagen om domstolsärenden, om inte annat följer av denna lag.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten.

text: Lag (2001:381).

text: Den som vill överklaga ett beslut av inskrivningsmyndigheten skall göra det skriftligen. Skrivelsen skall ges in till inskrivningsmyndigheten.

text: Om överklagandet avser ett slutligt beslut, skall skrivelsen ha kommit in till inskrivningsmyndigheten inom tre veckor från den dag en underrättelse eller ett bevis om beslutet hölls tillgängligt för sökanden. Skrivelsen får dock alltid ges in inom fyra veckor från den inskrivningsdag då beslutet meddelades.

text: I fråga om klagotid för överklagande av sådant beslut som avses i

text: 37 § lagen (1996:242)

text: om domstolsärenden tillämpas bestämmelserna i

text: 38 § första

text: och

text: andra styckena

text: samma lag.

text: Lag (2001:381).

text: 24 b §

text: Om det överklagade beslutet har antecknats i företagsinteckningsregistret, skall uppgift om överklagandet föras in i registret. När det finns ett lagakraftvunnet beslut med anledning av överklagandet, skall beslutets innehåll antecknas i registret.

text: Lag (2001:381).

text: Beslut i ärenden om rättelse får överklagas även av den myndighet som avses i

text: 5 kap. 3 §

text: 5 kap.

text: Rätt till ersättning i vissa fall

text: Om någon lider skada till följd av tekniskt fel i företagsinteckningsregistret eller i någon anordning som hos inskrivningsmyndigheten eller annan statlig myndighet är ansluten till registret, har han rätt till ersättning av staten.

text: Ersättningen skall efter skälighet sättas ned eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till förlusten genom att utan skälig anledning underlåta att vidta åtgärd för att bevara sin rätt eller genom eget vållande på annat sätt.

text: Om personuppgifter i företagsinteckningsregistret har behandlats i strid med denna lag eller andra föreskrifter om registret, är också

text: 48 § personuppgiftslagen (1998:204)

text: tillämplig.

text: Lag (2001:381).

text: En rättsägare som avses i

text: 4 kap. 22 §

text: har rätt till ersättning av staten, om han lider skada till följd av ett beslut i ärende om rättelse. Ersättning utgår dock inte, om den skadelidande med hänsyn till felets beskaffenhet eller andra omständigheter borde ha insett att fel förekommit.

text: Staten företräds i ärenden om ersättning enligt 1 eller

text: 2 §

text: av den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Om den som enligt 1 eller

text: 2 §

text: är berättigad till ersättning av staten har haft rätt att kräva beloppet som skadestånd av någon annan, träder staten in i rätten mot denne.

text: Ersättning enligt 1 eller

text: 2 §

text: på grund av domstols dom betalas ut sedan domen har vunnit laga kraft.


rpubl:andrar: ändr. 10, 11 §§

rpubl:andrar: ny 1 a §

text: Paragrafen 1 a skall dock alltjämt tillämpas på beslut som har meddelats före den 1 juli 2001.

rpubl:andrar: upph. 1 a §

dcterms:title: Lag (1984:650) om införande av lagen (1984:649) om företagshypotek

text: Lagen (

text: ) om företagshypotek och denna lag träder i kraft den 1 januari 1986. Genom lagen om företagshypotek upphävs, med de begränsningar som följer av denna lag, lagen (

text: ) om företagsinteckning.

text: 1 a § har upphävts genom lag (2001:382).

type: upphavd

text: Utan hinder av vad som sägs i

text: 1 § första meningen

text: skall bestämmelserna om besvärstid i

text: 4 kap. 24 § andra stycket lagen (1984:649)

text: om företagshypotek tillämpas först från den dag som regeringen bestämmer. Till dess gäller i stället följande om beslut som avses i

text: 4 kap. 24 § andra stycket

text: lagen om företagshypotek och som är att hänföra till inskrivningsdagen den 2 januari 1986 eller senare inskrivningsdag. Besvärstiden är två veckor från den dag expeditionen i ärendet hölls sökanden till handa, dock minst fyra veckor från den inskrivningsdag till vilken beslutet är att hänföra.

text: Lag (1986:6).

text: Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i lagen (

text: ) om företagshypotek eller i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

text: Om inte något annat föreskrivs i denna lag, gäller lagen (

text: ) om företagshypotek även i fråga om företagsinteckningar som har meddelats eller sökts före ikraftträdandet av lagen om företagshypotek. Vad som föreskrivs i denna lag i fråga om företagsinteckningar gäller även förlagsinteckningar och inteckningar i jordbruksinventarier.

text: Om det finns synnerliga skäl, får en företagsinteckning som gäller vid ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek efter beslut av inskrivningsmyndigheten stå kvar i inskrivningsboken utan hinder av vad som föreskrivs om ett särskilt inskrivningsregister i

text: 4 kap. 1 §

text: lagen om företagshypotek.

text: Om egendom, i vilken en företagsinteckning som avses i

text: 3 §

text: gäller, är utmätt vid ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek eller om näringsidkaren är försatt i konkurs på grund av en ansökan som har gjorts före ikraftträdandet, gäller äldre bestämmelser beträffande utmätningen eller konkursen i stället för

text: 2 kap.

text: och

text: 5 §§

text: och

text: 3 kap. 5 §

text: lagen om företagshypotek.

text: Om en intecknad verksamhet har överlåtits före ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek, gäller i stället för

text: 2 kap. 3 § andra stycket nämnda lag

text: motsvarande äldre bestämmelser. Detsamma gäller, om skifte eller bodelning som avses i

text: 2 kap. 4 § första stycket

text: lagen om företagshypotek har skett före ikraftträdandet av nämnda lag.

text: Vad som föreskrivs i

text: 2 kap. 4 § andra stycket

text: lagen om företagshypotek gäller inte om köpehandlingen har upprättats före den 1 juli 1967.

text: En företagsinteckning som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek skall anses som en enligt nämnda lag beviljad eller sökt inteckning på ett belopp som motsvarar den tidigare beviljade eller sökta inteckningens kapitalbelopp. Om inteckningen är beviljad, skall inteckningshandlingen anses som ett företagshypoteksbrev på samma belopp.

text: Om en företagsinteckning utgör säkerhet för fordran vid ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek, skall företagshypotek anses upplåtet till säkerhet för fordringen, oavsett om denna grundar sig på särskilt fordringsbevis eller den grundar sig på inteckningshandlingen.

text: Utan hinder av

text: första stycket

text: gäller fortfarande

text: 9 § första stycket lagen (1966:454)

text: om företagsinteckning.

text: Om en ansökan om företagsinteckning har gjorts före ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek men inte blivit slutligt behandlad vid ikraftträdandet, skall inteckning beviljas och företagshypoteksbrev utfärdas enligt lagen om företagshypotek, om ansökningen uppfyller villkoren för inteckning enligt äldre bestämmelser.

text: Söks efter ikraftträdandet av lagen om företagshypotek inteckning på grund av en fordringshandling på vilken det före ikraftträdandet har tecknats ett sådant medgivande som avses i

text: 8 § lagen (1966:454)

text: om företagsinteckning, skall ansökningen tas upp och prövas som en ansökan om inteckning enligt

text: 4 kap. 10 §

text: lagen om företagshypotek. Ansökningen skall därvid anses avse ett belopp som svarar mot fordringens kapitalbelopp.

text: Om en inteckning beviljas enligt första eller

text: andra stycket

text: , gäller vad som föreskrivs i

text: 8 §

text: om upplåtelser av företagshypotek.

text: Om en borgenär har företagshypotek för sin fordran på grund av en inteckning som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek skall, i fråga om hans rätt till betalning vid utmätning eller konkurs, äldre bestämmelser tillämpas i stället för

text: 2 kap. 5 §

text: första--

text: tredje styckena

text: lagen om företagshypotek, om det yrkas av någon vars rätt beror därav. Detta gäller dock endast om betalningen föranleds av en utmätning som har skett före utgången av år 1990 eller av en konkurs efter ansökan som har gjorts före samma tidpunkt.

text: Första stycket gäller även i fall då efter ikraftträdandet av lagen om företagshypotek en inteckningshandling som avses i nämnda stycke i samband med någon inteckningsåtgärd har ersatts med företagshypoteksbrev.

text: Vad som sägs i

text: 2 kap. 5 § fjärde stycket

text: lagen om företagshypotek gäller inte, om hypoteksbrevet har lämnats som säkerhet till borgenären i andra hand före ikraftträdandet av lagen om företagshypotek.

text: Lag (1985:175).

text: Om en borgenär har företagshypotek för en vid ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek föreliggande fordran på grund av en inteckning som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet och fordringens förfallodag inträffar efter utgången av år 1990, gäller följande. Borgenären får säga upp fordringen till betalning inom sex månader, om en tillämpning av

text: 2 kap. 5 §

text: första--

text: tredje styckena

text: lagen om företagshypotek medför att inteckningssäkerhetens värde går ned väsentligt och gäldenären inte efter anfordran ställer ytterligare säkerhet som borgenären skäligen kan godta. Uppsägningen får inte ske förrän sex månader har förflutit från det gäldenären har anmodats att ställa ytterligare säkerhet och inte heller före utgången av år 1988 eller senare än att tiden för att fullgöra betalningen infaller före utgången av år 1990.

text: Lag (1985:175).

text: Denna lag utgör inte hinder för en borgenär att göra gällande personligt betalningsansvar på grund av en inteckningshandling.

text: Om en företagsinteckning har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek och inteckningen är begränsad till näringsverksamhet inom ett eller flera län eller inom en eller flera kommuner (

text: regional inteckning

text: ), tillämpas

text: 3 § första stycket

text: och

text: 32 § första stycket

text: lagen (

text: ) om företagsinteckning när det gäller att bestämma inteckningens giltighetsområde. Därvid beaktas inte sådana ändringar i kommunal indelning eller länsindelning som sker efter ikraftträdandet av lagen om företagshypotek.

text: En regional inteckning, som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek, får på ansökan av näringsidkaren utsträckas att gälla i hela landet. Om en sådan ansökan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i lagen om företagshypotek angående ansökan om inteckning. Av

text: 3 kap. 2 § tredje stycket

text: lagen om företagshypotek följer att utsträckning inte får ske så att inteckningen i fråga om den intecknade verksamhetens art eller giltighetsområdet avviker från en annan inteckning som är beviljad eller sökt i samma verksamhet.

text: Vid prövningen av ansökningar om inteckning gäller -- vid tillämpningen av

text: 3 kap. 2 § tredje stycket lagen (1984:649)

text: om företagshypotek i vad avser giltighetsområdet -- intill utgången av år 1999 att hänsyn skall tas till regionala inteckningar, som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av lagen om företagshypotek, endast om de kan utsträckas enligt

text: 14 §

text: Om ett skepp vid ikraftträdandet av lagen (

text: ) om företagshypotek omfattas av en företagsinteckning enligt punkt 2 övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om företagsinteckning, skall skeppet omfattas av ett företagshypotek på grund av inteckningen.

text: En båt omfattas inte av företagshypotek så länge båten är upptagen i skeppsregistret enligt punkt 5 övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: sjölagen (1891:35 s. 1)


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984. Den skall dock tillämpas från och med den 1 januari 1984.

text: Genom lagen upphävs arvodesstadgan (RFS 1979:1) för riksdagen och dess organ.

dcterms:title: Lag (1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter och organ

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Sveriges riksbank

text: Arvoden för vissa uppdrag inom riksdagen, dess myndigheter och organ skall utgå enligt följande:

text: Fullmäktig: 20 000 kronor för år.

text: Fullmäktiges ordförande: 6 700 kronor för år utöver fullmäktigearvodet.

text: Fullmäktig som är deputerad: 20 000 kronor för år utöver fullmäktigearvodet.

text: Suppleant för fullmäktig: 6 700 kronor för år.

text: Ledamot av valutastyrelsen som inte är tjänsteman i riksbanken: 8 000 kronor för år.

text: Riksgäldskontoret

text: Suppleant i valutastyrelsen som inte är tjänsteman i riksbanken: 2 700 kronor för år.

text: Fullmäktig: 12 500 kronor för år.

text: Fullmäktiges ordförande: 12 500 kronor för år utöver fullmäktigearvodet.

text: Ledamot av arbetsutskottet som ej är ordförande eller riksgäldsdirektör: 7 200 kronor för år utöver fullmäktigearvodet.

text: Riksdagens förvaltningsstyrelse

text: Suppleant för fullmäktig: 2 800 kronor för år.

text: Ledamot: 8 000 kronor för år.

text: Vice ordförande i förvaltningsstyrelsen: 2 700 kronor för år utöver ledamotsarvodet.

text: Ordförande i direktionen: 3 400 kronor för år utöver arvodet som ledamot av förvaltningsstyrelsen.

text: Ledamot av direktionen som ej är vice ordförande i förvaltningsstyrelsen eller ordförande i direktionen: 2 700 kronor för år utöver arvodet som ledamot av förvaltningsstyrelsen.

text: Riksdagens revisorer

text: Suppleant i förvaltningsstyrelsen: 2 700 kronor för år.

text: Revisor: 11 200 kronor för år.

text: Ordförande: 4 500 kronor för år utöver arvodet som revisor.

text: Vice ordförande: 3 400 kronor för år utöver arvodet som revisor.

text: Ledamot av arbetsutskottet som inte är ordförande eller vice ordförande eller tjänsteman vid kansliet: 2 700 kronor för år utöver arvodet som revisor.

text: Nordiska rådets svenska delegation

text: Suppleant: 2 700 kronor för år.

text: Ledamot av arbetsutskottet: 2 000 kronor för år.

text: Ordförande: 5 000 kronor för år utöver arvodet som ledamot av arbetsutskottet.

text: Riksdagens besvärsnämnd

text: Suppleant i arbetsutskottet: sammanträdesarvode enligt

text: 2 §

text: Ledamot: 1 500 kronor för år.

text: Ordförande: 4 500 kronor för år utöver ledamotsarvodet.

text: Valprövningsnämnden

text: Suppleant: sammanträdesarvode enligt

text: 2 §

text: Ledamot och suppleant: Dagarvode med motsvarande tillämpning av bestämmelserna i förordningen (

text: ) om ersättning vid kommittéuppdrag.

text: Ordförande och dennes ersättare: 8 000 kronor för år utöver dagarvodet.

text: Lag (1987:386).

ordinal: a

text: riksbanksfullmäktig som är deputerad

ordinal: b

text: riksbankschef

ordinal: c

text: vice riksbankschef

ordinal: d

text: riksgäldsdirektör.

text: För fullgörande av i

text: 1 §

text: angivna uppdrag utgår särskilt arvode för sammanträdesdag (

text: sammanträdesarvode

text: ) med belopp som fastställs av riksdagens förvaltningskontor. Sammanträdesarvode utgår dock inte till

text: Till suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut utgår sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Sammanträdesarvode enligt denna paragraf utgår ej när arvodering sker med tillämpning av förordningen om ersättning vid kommittéuppdrag.

text: För resor som företas för fullgörande av uppdrag som avses i

text: 1 §

text: och

text: utgår resekostnadsersättning, traktamente och annan ersättning enligt allmänt reseavtal som gäller för statens tjänstemän eller, när det är fråga om utrikes resa, enligt utlandsresereglementet (

text: För riksdagsledamot, som uppbär traktamente enligt

text: ersättningsstadgan (1971:1197)

text: för riksdagens ledamöter

text: och

text: 8 §§

text: , minskas dock dagtraktamentet med det belopp för dag som utgår enligt nämnda bestämmelser.

text: Riksdagens förvaltningskontor får meddela de beslut och föreskrifter som erfordras för tillämpningen av denna lag.