rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 2 § 1 mom

rpubl:andrar: ny 8 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 4, 7, 8 §§

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§; ny 5 a §

rpubl:andrar: ändr. 1, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 5, 8 §§; ny 6 §

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 2 § 1 mom.

dcterms:identifier: SFS 1909:24 s.1 i lydelse enligt SFS 2011:156

dcterms:title: Kungörelse (1909:24 s.1) angående delgivning av handling på begäran av utländsk myndighet

rdfs:label: Justitiedepartementet DOM

text: Göres av myndighet i främmande stat framställning om biträde av myndighet här i riket med delgivning av handling och ombesörjes ej delgivningen av Justitiedepartementet, skall departementet översända framställningen till länsstyrelsen, som har att verkställa delgivningen på sätt nedan sägs.

text: Förordning (2000:706).

text: 1 mom. Innefattar framställningen en begäran att handlingen ska delges på ett sätt som har sin motsvarighet i svensk lag, ska delgivningen ske enligt

text: delgivningslagen (2010:1932)

text: Förordning (2011:156).

text: 2 Mom. Begärs i framställningen, att visst annat förfarande än i 1 mom. sägs skall vidtagas vid delgivningen, skall den begäran efterkommas, där så ske kan. Förordning (1975:302).

text: 3 mom. Har begäran i något av de hänseenden, som nu nämnts, icke blivit i framställningen gjord, bör länsstyrelsen, där så ske kan, överlämna eller genom postverket översända delgivningshandlingen till den, som skall mottaga densamma. Kan ej så förfaras, låte länsstyrelsen delgivningen verkställas på sätt i 1 mom. sägs. Förordning (1975:302).

text: 2 § 1 mom.

text: 2 §

text: eller

text: Bevis och intyg, som nu nämnts, skola, där delgivningshandlingen översänts i två exemplar, tecknas å det ena av dessa och översändas till utrikesdepartementet.

text: Förordning (1975:302).

text: Bevis om delgivning, som verkställts jämlikt bestämmelserna i 2 § 1 mom., skall förses med intyg av länsstyrelsen, att beviset enligt svensk lag äger vitsord. Har delgivning skett på sätt i 2 § 2 eller 3 mom. omförmäles, utfärdar länsstyrelsen därom intyg, utvisande tiden och sättet för delgivningen.

text: Bevis och intyg, som nu nämnts, skola, där delgivningshandlingen översänts i två exemplar, tecknas å det ena av dessa och översändas till Justitiedepartementet. Förordning (2000:706).

text: Varder hos länsstyrelsen upplyst, att den, vilken handling skall delgivas, vistas i annat län, skall för delgivningens verkställande framställningen med därvid fogade handlingar översändas till länsstyrelsen i det län, och varde anmälan därom gjord hos Justitiedepartementet. Möter eljest hinder för delgivningen, skola handlingarna återsändas till Justitiedepartementet med uppgift om anledningen till att delgivning icke har kunnat ske.

text: Förordning (2000:706).

text: De kostnader som har föranletts av framställningen skall betalas med allmänna medel. Det som betalats i ersättning till stämningsmän samt kostnader som har föranletts av att sökanden begärt ett särskilt förfarande vid delgivningen skall av länsstyrelsen anmälas till Justitiedepartementet, såvida det inte har visats att den part som har begärt delgivningen inte har några tillgångar eller annat följer av andra eller

text: tredje stycket

text: i en stat, som är ansluten till europeiska konventionen av den 20 april 1959 om inbördes rättshjälp i brottmål, eller

text: i Amerikas förenta stater, Polen eller Ungern.

text: Kostnader som föranleds av en framställning om delgivning i ett mål eller ärende, där det är fråga om ansvar för brottslig gärning eller om efterforskning av brott, skall betalas av svenska staten om framställningen gjorts av behörig myndighet

text: Andra stycket gäller även kostnader för delgivning i mål eller ärenden som avses i Haagkonventionen av den 1 mars 1954 angående vissa till civilprocessen hörande ämnen och som har begärts av myndighet i Österrike.

text: Förordning (2005:513).

beteckning: 5 a §

text: Avser delgivningsärende kallelse av vittne eller sakkunnig till inställelse vid utländsk domstol och är vittnet eller den sakkunnige enligt den konvention som nämndes i

text: 5 § andra stycket

text: berättigad att i förskott erhålla ersättning för kostnad med anledning av inställelsen, skall Jusititiedepartementet underrätta länsstyrelse om rätten till förskott med angivande av det högsta belopp som får utgå. I övrigt bestämmes förskottets storlek av länsstyrelsen. Förskottet utgår av allmänna medel och betalas ut av länsstyrelsen. Utbetalning får verkställas endast om den kallade har förklarat sig villig att efterkomma kallelsen.

text: Anteckning om utbetalat förskott skall göras på kallelsen. Uppgift om förskottet skall lämnas till Justitiedepartementet.

text: Förordning (2000:706).

ordinal: 5 a

text: Är en handling som skall delges inte avfattad på eller åtföljd av en bestyrkt översättning till svenska, danska eller norska språket, får delgivning ändå ske, om den som skall delges tar emot handlingen frivilligt eller om delgivning annars är försvarlig från rättssäkerhetssynpunkt.

text: Förordning (1986:180).

text: Har i mål eller ärende, vari ej är fråga om ansvar för brottslig gärning eller om efterforskning av brott, framställning om delgivning av handling här i riket från myndighet i främmande stat översänts av konsul för staten till länsstyrelsen och är framställningen avfattad på svenska, norska eller danska språket eller åtföljd av översättning till svenska språket samt angiver den, av vilken myndighet handlingen utfärdats, parternas namn och ställning, mottagarens adress och handlingens beskaffenhet, skall beträffande verkställandet av delgivningen gälla vad ovan är stadgat för det fall att framställning till länsstyrelse översänts genom Justitiedepartementet, dock att, där enligt

text: 3 § andra stycket

text: 4 §

text: eller

text: 5 § första stycket

text: handling eller meddelande skall översändas till Justitiedepartementet, sådant översändande i stället skall ske till den konsul från vilken framställningen kommit.

text: Förordning (2000:706).

text: Om en statlig myndighet i Danmark, Finland, Island eller Norge eller en rådstuvurätt, en magistrat, en stadsfiskal eller en stadsfogde i Finland har gjort en framställning direkt hos en länsstyrelse om delgivning här i riket, skall beträffande verkställandet av delgivningen gälla vad som föreskrivs i

text: 4 §§

text: för det fall att en framställning översänds till en länsstyrelse genom Justitiedepartementet. Handlingar eller meddelanden som enligt

text: 3 § andra stycket

text: eller

text: 4 §

text: skall översändas till Justitiedepartementet skall dock i stället sändas till den myndighet som gjort framställningen.

text: De kostnader som föranleds av framställningar enligt denna paragraf skall stanna på statsverket.

text: Förordning (2000:706).


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1909:30 i lydelse enligt SFS 1910:8

dcterms:title: Internationell konvention (1909:30) angående vissa till civilprocessen hörande ämnen av internationell natur

rdfs:comment: Den franska texten utesluten här. Den tyska texten av SFS 1910:8 utesluten här.

rdfs:label: Justitiedepartementet BIRS

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Vi GUSTAF, med Guds nåde, Sveriges, Götes och Vendes Konung, göra veterligt: att, sedan Hans Maj:t Konungen av Sverige och Norge för gott och nödigt funnit att träda i underhandling med åtskilliga främmande regeringar om avslutande för Sveriges del av en konvention angående vissa till civilprocessen hörande ämnen av internationell natur, och Hans för sådant ändamål utsedde ombud den 17 juli 1905 undertecknat en konvention, som, sedan densamma jämlikt bestämmelsen i dess art. 27 efter ovannämnda tid undertecknats av ombud för ytterligare några stater och bland dessa jämväl, efter upplösningen av unionen mellan Sverige och Norge, av ombud för sistnämnda stat, nu lyder ord för ord som följer:

type: stycke

text: (översättning)

text: Konvention, angående vissa till civilprocessen hörande ämnen.

text: Hans Majestät Tyske Kejsaren, Konung av Preussen i Tyska Rikets namn; Hans Majestät Kejsaren av Österrike, Konung av Böhmen etc. etc. och Apostolisk Konung av Ungern för Österrike och för Ungern; Hans Majestät Belgiernas Konung; Hans Majestät Konungen av Danmark; Hans Majestät Konungen av Spanien; Franska Republikens President; Hans Majestät Konungen av Italien; Hans Kungl. Höghet Storhertigen av Luxenburg, Hertig av Nassau; Hans Majestät Konungen av Norge; Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna; Hans Majestät Konungen av Portugal och Algarvierna etc. etc.; Hans Majestät Konungen av Rumänien; Hans Majestät Kejsaren av Ryssland; Hans Majestät Konungen av Sverige och Schweiziska Förbundsrådet

text: hava, i ändamål att förse konventionen den 14 november 1896 med de genom erfarenheten vunna förbättringar,

text: beslutat att för detta ändamål avsluta en ny konvention och hava i följd därav till sina fullmäktige utsett

text: Hans Majestät Tyske Kejsaren, Konung av Preussen, i Tyska Rikets namn:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna VON SCHLOEZER, och dess geheimelegationsråd D:r JOHANNES KRIEGE.

text: Hans Majestät Kejsaren av Österrike, Konung av Böhmen etc. och Apostolisk Konung av Ungern:

text: för Österrike och för Ungern:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna, geheimerådet, kammarherren greve CHRISTOPHE VON WYDENBRUCK,

text: för Österrike:

text: avdelningschefen i kejserliga kungliga österrikiska justitieministeriet Ritter ROBERT HOLZKNECHT VON HORT,

text: för Ungern:

text: statssekreteraren i kungliga ungerska justitieministeriet GUSTAF TÖRY.

text: Hans Majestät Belgiernas Konung:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna baron GUILLAUME, och dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire generaldirektören i utrikesministeriet A. VAN DEN BULCKE.

text: Hans Majestät konungen av Danmark:

text: dess ministerresident hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna, kammarherren J. W. GREVENKOP CASTENSKJOLD.

text: Hans Majestät Konungen av Spanien:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna ARTURO DE BAGUER.

text: Franska Republikens president:

text: Franska republikens envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna DE MONBEL och professorn i internationell rätt vid universitet i Paris, juridiske rådgivaren i utrikesministeriet LOUIS RENAULT.

text: Hans Majestät Konungen av Italien:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna SALVATORE TUGINI.

text: Hans Kungliga Höghet Storhertigen av Luxemburg, Hertig av Nassau:

text: dess chargé d'affaires i Berlin greve DE VILLERS.

text: Hans Majestät Konungen av Norge:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna F. HAGERUP.

text: Hennes Majestät drottningen av Nederländerna:

text: dess utrikesminister, Jonkheer W. M. DE WEEDE DE BERENCAMP, dess justitieminister J. A. LOEFF, och dess statsminister, medlemmen av statsrådet, presidenten för kungliga kommissionen för internationell privaträtt, presidenten vid konferenserna rörande internationell privaträtt T. M. C. ASSER.

text: Hans Majestät Konungen av Portugal och Algarvierna etc. etc.:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna greve DE SELIR.

text: Hans Majestät Konungen av Rumänien:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna E. MAVROCORDATO.

text: Hans Majestät Kejsaren av Ryssland:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna N. TCHARYKOW.

text: Hans Majestät Konungen av Sverige:

text: dess envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna friherre FALKENBERG.

text: Schweiziska förbundsrådet:

text: schweiziska Edsförbundets envoyé extraordinaire och ministre plénipotentiaire hos Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna G. CARLIN,

text: vilka, efter att hava delgivit varandra sina i god och behörig form funna fullmakter, överenskommit om följande bestämmelser:

text: I. Delgivning av judiciella och extra judiciella handlingar.

text: Artikel 1.

text: I fråga om delgivning av handlingar, vilka angå rättsförhållanden av civil eller kommersiell natur och äro avsedda att tillställas i utlandet vistande personer, skall för de fördragsslutande staterna gälla, att då begäran om sådan delgivning framställes av konsuln för den stat, å vars sida delgivningen önskas, hos myndighet, som angives av den stat, där begäran framställes, denna begäran skall efterkommas. Framställningen skall angiva, av vilken myndighet handlingen utfärdats, parternas namn och ställning, mottagarens adress samt beskaffenheten av den handling, varom fråga är; och skall framställningen vara avfattad på det språk, som brukas av den myndighet, hos vilken framställningen sker. Samma myndighet har sedermera att till konsuln överlämna den handling, som utvisar att delgivning skett eller det hinder, som därför mött.

text: Meningsskiljaktighet, som med anledning av sådan framställning uppstått, skall utjämnas på diplomatisk väg.

text: Det står en var av de föredragsslutande staterna fritt att i särskilt till de övriga riktat meddelande påfordra, att översändandet av sådana framställningar om delgivning inom dess område, vilka i

text: första stycket

text: omtalats, skall ske på diplomatisk väg.

text: Förestående bestämmelser innefatta ej hinder för två fördragsslutande stater att överenskomma, det direkt skriftväxling mellan muyndigheterna i de båda staterna må ske.

text: Artikel 2.

text: Delgivningen skall verkställas genom försorg av vederbörande myndighet i den stat, där begäran därom framställts. Den myndighet kan, utom i fall, som i artikel 3 avses, inskränka sig till att verkställa delgivningen genom handlingens överlämnande till mottagaren, såvitt denne frivilligt mottager den.

text: Artikel 3.

text: Om den handling, som skall delgivas, är avfattad antingen på det språk, som brukas av den myndighet, hos vilken begäran om delgivningen skett, eller på ett mellan vederbörande stater överenskommet språk eller om handlingen är åtföljd av en översättning till ettdera av dessa språk, skall den anmodade myndigheten, såvitt önskan härom uttalats i den gjorda framställningen, låta delgiva handlingen i den form, som för verkställande av liknande delgivning är föreskriven av lagstiftningen i den stat, myndigheten tillhör, eller i en särskild form, så vitt den icke strider mot samma lagstiftning. Har en sådan önskan icke uttryckts, skall myndigheten först söka verkställa delgivningen på sätt i artikel 2 föreskrivits.

text: Så vitt ej annat överenskommits, skall riktigheten av den i föregående stycke omförmälda översättning vara bestyrkt av diplomatisk eller konsulär tjänsteman i den stat, från vars sida delgivningen begärts, eller av edsvuren översättare i den stat, där delgivningen skall ske.

text: Artikel 4.

text: Verkställandet av delgivning, varom i artiklarna 1, 2 och 3 förmäles, kan icke förvägras, med mindre den stat, inom vars område den skall äga rum, anser den vara av beskaffenhet att kränka dess suveränitet eller medföra fara för dess säkerhet.

text: Artikel 5.

text: Såsom bevis om delgivningen skall gälla antingen ett av mottagaren utfärdat, daterat och legaliserat mottagningsbevis eller ett intyg av myndigheten i den stat, där framställningen blivit gjord, utvisande, att delgivning ägt rum, formen, under vilken den skett, samt dagen för delgivningen.

text: Har delgivningshandlingen översänts i två exemplar, skall mottagningsbeviset eller intyget tecknas å eller vidfogas det ena av dessa.

text: Artikel 6.

text: Genom förestående bestämmelser göres ej inskränkning i:

text: 1:o) befogenheten att översända handlingar med posten direkt till vederbörande i utlandet;

text: 2:o) befogenheten att verkställa delgivning omedelbart genom kompetenta myndigheter i det land, där delgivningen skall ske;

text: 3:o) befogenheten för varje stat att låta verkställa delgivning av handlingar till i utlandet befintliga personer genom sina egna diplomatiska eller konsulära tjänstemän.

text: I varje av dessa fall består en befogenhet endast, då mellan vederbörande stater avslutade överenskommelser sådant medgiva eller då, i brist av sådan överenskommelse, den stat, på vars område delgivningen skall ske, icke motsätter sig densamma. Denna stat kan icke motsätta sig delgivningen, då i det fall, som här ovan under 3:o) avses, handlingen utan användande av tvångsmedel skall tillställas en undersåte i den stat, från vars sida delgivningen önskas.

text: Artikel 7.

text: För delgivningar få icke utkrävas avgifter av något som helst slag.

text: Dock skall, där ej annat överenskommits, den stat, hos vilken begäran om delgivning framställts, äga att av den stat, som begärt delgivningen, utkräva ersättning för kostnader, som föranletts av stämningsmäns medverkan vid delgivningen eller av användandet utav en särskild form i fall, som i artikel 3 omförmälts.

text: II. Begäran om handräckning i rättegång.

text: Artikel 8.

text: I mål eller ärende av civil eller kommersiell natur äger judiciell myndighet i en av de fördragsslutande staterna att, med iakttagande av bestämmelserna i landets lagstiftning, hos behörig myndighet i en annan av dessa stater göra framställning om vidtagande av åtgärder till utredning i målet eller ärendet eller av andra till dess behandling hörande åtgärder.

text: Artikel 9.

text: Dylik framställning skall av konsuln för den stat, från vars sida framställningen skett, överlämnas till myndighet, som angives av den stat, där framställningen göres. Denna myndighet har sedermera att till konsuln överlämna den handling, som utvisar att handräckningen verkställts eller det hinder, som därför mött.

text: Meningsskiljaktighet, som med anledning av sådan framställnings överlämnande uppstått, skall utjämnas på diplomatisk väg.

text: Det står en var av de fördragsslutande staterna fritt att i särskilt till de övriga riktat meddelande påfordra, att översändandet av framställningar om handräckningar, som skola utföras inom dess område, skall ske på diplomatisk väg.

text: Förestående bestämmelser utgöra ej hinder för två fördragsslutande stater att överenskomma, det framställningar om handräckning må direkt växlas mellan myndigheterna i de båda staterna.

text: Artikel 10.

text: Så framt ej annorlunda avtalats, skall framställningen vara avfattad antingen på det språk, som brukas av myndighet, till vilken den är ställd, eller på ett mellan vederbörande stater överenskommet språk eller ock skall framställningen vara åtföljd av en översättning till ettdera av dessa språk, vilken översättning blivit till riktigheten bestyrkt av diplomatisk eller konsulär tjänsteman i den stat, varifrån framställningen kommit, eller av edsvuren översättare, tillhörande den stat, där framställningen skett.

text: Artikel 11.

text: Den judiciella myndighet, hos vilken framställningen blivit gjord, är skyldig att efterkomma denna med användande av samma tvångsmedel, som då fråga är om likartad framställning från annan myndighet i den stat, förstnämnda myndighet själv tillhör, eller en begäran, som för dylikt ändamål gjorts av en part. Dock skall skyldighet ej föreligga att använda dessa tvångsmedel i fråga om parts inställelse.

text: Därest den myndighet, av vilken framställningen gjorts, så fordrar, skall den underrättas om tiden och platsen för den åtgärd, som i anledning av framställningen skall äga rum, på det att part, som så önskar, må vara i tillfälle att därvid tillstädesvara.

text: Vidtagandet av den begärda åtgärden kan förvägras endast,

text: 1:o) om handlingens äkthet icke blivit styrkt;

text: 2:o) om i den stat, till vilken framställningen skett, utförandet av den begärda åtgärden icke tillkommer dömande myndighet;

text: 3:o) om den stat, inom vars område åtgärden skall verkställas, anser den vara av beskaffenhet att kränka dess suveränitet eller medföra fara för dess säkerhet.

text: Artikel 12.

text: Därest den myndighet, till vilken framställningen blivit gjord, icke är behörig att vidtaga den begärda åtgärden, skall framställningen, i enlighet med gällande bestämmelser, i tjänsteväg översändas till behörig judiciell myndighet i samma stat.

text: Artikel 13.

text: I alla de fall, då den begärda åtgärden icke vidtagits av den myndighet, till vilken framställningen blivit gjord, åligger det denna myndighet att omedelbart därom underrätta den myndighet, från vilken framställningen utgått, samt tillika angiva, därest sådant fall är för handen, som i artikel 11 avses, de skäl, på grund varav åtgärdens vidtagande förvägrats, samt i fall, som i artikel 12 omtalas, till vilken myndighet framställningen blivit översänd.

text: Artikel 14.

text: Den judiciella myndighet, som vidtager den begärda åtgärden, skall därvid i fråga om de former, som böra iakttagas, tillämpa sitt eget lands lagar. Dock skall, där användning av en viss form begärts av den myndighet, som gjort framställningen, denna form iakttagas, så framt den icke strider mot lagstiftningen i det land, till vilket framställningen skett.

text: Artikel 15.

text: Genom bestämmelserna i förestående artiklar upphäves icke den befogenhet, som kan tillkomma stat, att låta handräckningsåtgärder vidtagas direkt av dess diplomatiska eller konsulära tjänstemän, om antingen detta tillvägagångssätt är genom fördrag mellan vederbörande stater medgivet, eller den stat, på vars område åtgärden skall verkställas, icke motsätter sig dess vidtagande.

text: Artikel 16.

text: För vidtagande av handräckningsåtgärder få icke utkrävas avgifter av något som helst slag.

text: Dock skall, där ej annat överenskommits, den stat, där åtgärd begärts, äga att av den stat, varifrån framställningen skett, utkräva ersättning för vad till vittnen eller sakkunniga blivit utbetalt ävensom för kostnader, som föranletts av stämningsmäns medverkan vid delgivning, när sådan påkallats därav att vittnen icke frivilligt inställt sig, eller för kostnader, som uppstått då bestämmelsen i artikel 14 andra punkten kommit till användning.

text: III. Parts skyldighet att ställa säkerhet.

text: Artikel 17.

text: Där undersåte i en av de fördragsslutande staterna, med hemvist i någon av dem, är kärande eller mellankommande part vid domstol i en annan av dessa stater, må han icke, på grund av sin egenskap av utlänning eller i följd av saknaden av hemvist eller uppehållsort inom landet, förpliktas att ställa borgen eller annan säkerhet, under vad namn det vara må.

text: Detsamma skall gälla med avseende å skyldighet, som kan åligga kärande eller mellankommande part, att verkställa deposition till täckande av ersättning, vilken skall till domstolen utgå.

text: Konventioner, varigenom mellan särskilda fördragsslutande stater överenskommits, att undersåtar i det ena landet skola, oavsett deras hemvist, i det andra vara befriade från att ställa säkerhet för rättegånskostnader eller att nedsätta penningar till täckande av ersättning åt domstol, skola fortfarande äga kraft.

text: Artikel 18.

text: Har i en av de fördragsslutande staterna kärande eller mellankommande part, som antingen på grund av bestämmelserna i artikel 17 första och andra styckena eller i följd av lagstiftningen i den stat, där rättegång varit anhängiggjord, är fritagen från att ställa säkerhet eller verkställa deposition, varom ovan sagts, dömts att betala rättegångskostnader, skall på därom i diplomatisk väg gjord framställning denna dom i en var av de övriga fördragsslutande staterna kostnadsfritt göras av därtill kompetent myndighet verkställbar.

text: Samma regel gäller med avseende å domstolsbeslut, varigenom rättegångskostnadernas belopp blivit senare bestämt.

text: Förestående bestämmelser innefatta icke hinder för två fördragsslutande stater att överenskomma, det begäran att erhålla förordnande om verkställighet även må kunna framställas direkt av part.

text: Artikel 19.

text: Beslut angående rättegångskostnader skall utan parternas hörande förklaras verkställbart, men skall den dömda parten äga den rätt till klagan, som lagstiftningen i det land, där verkställigheten sökes, medgiver honom.

text: Myndighet, som är behörig att besluta i anledning av framställd begäran om erhållande av verkställighet, skall inskränka sig att undersöka:

text: 1:o) om, enligt lagen i det land, där domen blivit meddelad, den handling, på grund varav verkställigheten sökes, uppfyller de för dess formella giltighet uppställda villkor;

text: 2:o) om enligt samma lag domen vunnit laga kraft;

text: 3:o) om den del av domen, som innefattar själva åläggandet, är avfattad antingen på det språk, som brukas av den myndighet, hos vilken verkställighet sökes, eller på ett mellan vederbörande stater överenskommet språk eller ock är åtföljd av en översättning till ett av dessa språk, vilken, så vitt ej annorlunda avtalats, blivit till riktigheten bestyrkt av diplomatisk eller konsulär tjänsteman i den stat, varifrån framställningen skett, eller av edsvuren översättare, tillhörande den stat, där verkställigheten sökes.

text: Såsom bevis att de i

text: andra stycket

text: under 1:o) och 2:o) uppställda förutsättningar äro uppfyllda skall gälla ett av kompetent myndighet i den stat, varifrån framställningen utgått, utfärdat bevis, att domen vunnit laga kraft. Denna myndighets kompetens skall, så framt ej annorlunda avtalats, vara intygad av den högsta myndigheten inom justitieförvaltningen i samma stat. Bevis och intyg, varom nu nämnts, måste vara avfattade eller översatta enligt bestämmelsen under 3:o) i

text: andra stycket

text: här ovan.

text: IV. Kostnadsfri rättshjälp.

text: Artikel 20.

text: Undersåtar i en var av de fördragsslutande staterna skola i alla andra av dessa stater åtnjuta enahanda förmån av kostnadsfri rättshjälp, som i överensstämmelse med gällande föreskrifter i det land, där rättshjälpen sökes, tillkommer landets egna undersåtar.

text: Artikel 21.

text: I fråga om utlännings medellöshet skall i varje fall bevis utfärdas eller förklaring upptagas av myndighet i hans boningsort eller, om han ej har fast bostad, av myndighet å den ort, där han för tillfället uppehåller sig. I det fall att dessa myndigheter skulle tillhöra annan stat än någon av de fördragsslutande och av dem dylika bevis ej utfärdades eller förklaringar upptoges, må av diplomatisk eller konsulär tjänsteman för det land, utlänningen tillhör, utfärdat bevis eller upptagen förklaring tillerkännas vitsord.

text: Om sökanden icke uppehåller sig i det land, där rättshjälpen begäres, skall beviset eller förklaringen om hans medellöshet utan avgift legaliseras av en diplomatisk eller konsulär tjänsteman för det land, i vilket handlingen skall företes.

text: Artikel 22.

text: Myndighet, som äger utfärda fattigdomsbevis eller upptaga förklaring om medellöshet, kan hos myndigheter i övriga fördragsslutande stater inhämta upplysningar angående sökandens förmögenhetsvillkor.

text: Den myndighet, vilken det åligger att besluta över gjord ansökning om kostnadsfri rättshjälp, bibehåller inom gränsen av sin behörighet rätten att pröva de bevis, förklaringar och upplysningar, vilka densamma föreläggas.

text: Artikel 23.

text: Har fri rättshjälp medgivits undersåte i någon av de fördragsslutande staterna, skola för delgivningar, som hava avseende å samma rättegång och verkställts i en annan av dessa stater, inga andra ersättningar kunna av den stat, där delgivningen sökts, utkrävas hos den stat, som begärt delgivningen, än ersättning för kostnader, som genom användningen av en särskild form enligt artikel 3 uppkommit.

text: I fall, som nu sagts, må verkställandet av handräckning i rättegång ej heller föranleda utkrävande mellan staterna av annan ersättning än för belopp, utbetalda till vittnen och sakkunniga, eller för utlägg, som förorsakats genom tillämpning av bestämmelserna i artikel 14 andra stycket.

text: V. Bysättning.

text: Artikel 24.

text: I mål eller ärende, som ej angår brottslig gärning, må bysättning ej, vare sig såsom exekutionsmedel eller såsom säkerhetsåtgärd komma till användning på utlänningar, tillhörande någon av de fördragsslutande staterna, annorledes än i de fall, där sådan åtgärd kan användas gent emot landets egna undersåtar. Omständighet, som av en landets egen undersåte, bosatt inom detsamma, kan åberopas såsom grund för upphävande av bysättning, skall medföra samma verkan till förmån för en undersåte av någon av de övriga fördragsslutande staterna även för det fall att samma omständighet inträffat i utlandet.

text: VI. Slutbestämmelser.

text: Artikel 25.

text: Denna konvention skall ratificeras och ratifikationsinstrumenten skola deponeras i Haag, så snart sex av de höga fördragsslutande parterna äro i tillfälle därtill.

text: Vid varje deponering av ratifikationsinstrument skall ett protokoll uppsättas, varav en behörigen styrkt avskrift på diplomatisk väg skall tillställas en var av de fördragsslutande staterna.

text: Artikel 26.

text: Denna konvention skall tillämpas inom de fördragsslutande staternas europeiska områden.

text: Om en fördragsslutande stat skulle önska densammas försättande i gällande kraft beträffande sina utomeuropeiska områden, besittningar eller kolonier, eller inom sina konsulära jurisdiktionsområden, skall denna stat för sådant ändamål tillkännagiva denna sin avsikt uti en handling, vilken skall deponeras i nederländska regeringens arkiv. Ifrågavarande regering skall på diplomatisk väg tillställa en var av de fördragsslutande staterna en behörigen styrkt avskrift av sagda handling. Konventionen skall träda i kraft mellan å ena sidan de stater, som besvara detta tillkännagivande med en förklaring om godkännande av detsamma, och å andra sidan de utomeuropeiska områden, besittningar eller kolonier ävensom de konsulära jurisdiktionsområden, med avseende å vilka tillkännagivandet gjorts. Förklaringen om godkännandet skall ävenledes deponeras i nederländska regeringens arkiv, vilken regering på diplomatisk väg skall tillställa en var av de fördragsslutande staterna en behörigen styrkt avskrift av densamma.

text: Artikel 27.

text: De stater, som voro representerade vid 4:de konferensen för internationell privaträtt, äga rätt att underteckna denna konvention ända till den i artikel 25 mom. 1 omförmälda tidpunkten för ratifikationsinstrumentens deponerande.

text: Efter denna tidpunkt skola de alltid äga rätt att utan vidare ansluta sig till densamma. Den stat, som önskar att ansluta sig till konventionen skall tillkännagiva denna sin avsikt i en skriftlig handling, som skall deponeras i nederländska regeringens arkiv. Denna regering skall på diplomatisk väg tillställa en var av de fördragsslutande staterna en behörigen styrkt avskrift av sagda handling.

text: Artikel 28.

text: Denna konvention skall ersätta den internationella privaträttskonven tionen av den 14 november 1896 och tilläggsprotokollet av den 22 maj 1897.

text: Konventionen träder i kraft på den sextionde dagen från den dag, då alla de stater, som undertecknat eller anslutit sig till konventionen den 14 november 1896, hava deponerat sina ratifikationsinstrument för nu förevarande konvention och senast den 27 april 1909.

text: I det fall, som beröres i artikel 26 mom. 2, skall konventionen träda i kraft 4 månader efter dagen för förklaringen om godkännande, och i det fall, som behandlas i artikel 27 mom. 2, på sextionde dagen efter dagen för tillkännagivandet om anslutning till konventionen.

text: Det är överenskommet att de tillkännagivanden, som omnämnas i artikel 26 mom. 2, icke kunna äga rum förr än förevarande konvention i enlighet med mom. 2 av denna artikel trätt i kraft.

text: Artikel 29.

text: Denna konvention skall gälla i fem år, räknat från den dag, som angives i artikel 28 mom. 2 såsom dagen för dess ikraftträdande.

text: Denna tid börjar löpa från ovanangivna dag jämväl för de stater, som antingen efter sagda dag verkställt deponeringen av sina ratifikationsinstrument eller senare anslutit sig till konventionen, och gäller denna bestämmelse även för det fall att förklaringar om godkännande i enlighet med art. 26 mom. 2 avgivits.

text: Konventionen skall anses, utan vidare tillkännagivande, förnyad för fem år i sänder, därest den icke uppsäges.

text: Uppsägning skall tillkännagivas för nederländska regeringen minst 6 månader före utgången av de i mom. 2 och 3 angivna tider, och skall nederländska regeringen härom underrätta samtliga de andra staterna.

text: Uppsägning kan inskränkas till att avse endast utomeuropeiska områden, besittningar eller kolonier ävensom konsulära jurisdiktionsområden, upptagna i ett i enlighet med bestämmelsen i art. 26 mom. 2 avfattat tillkännagivande.

text: Uppsägningen äger verkan blott gent emot stat, som notificerat densamma. För övriga stater bibehåller konventionen sin giltighet.

text: Till bekräftande härav hava de respektive fullmäktige undertecknat och beseglat denna konvention.

text: Som skedde i Haag den 17 juli 1905 i ett enda exemplar, vilket skall förvaras i nederländska regeringens arkiv, och varav en behörigen styrkt avskrift på diplomatisk väg skall tillställas en var av de vid 4:e internationella privaträttskonferensen representerade staterna.

text: För Tyskland: (L.S.) VON SCHLOEZER. (L.S.) KRIEGE

text: För Österrike och Ungern: (L.S.) C. A. WYDENBRUCK, Österrike-Ungerns minister.

text: För Österrike: (L.S.) HOLZKNECHT, Avdelningschef i kejserliga österrikiska justitiedepartementet.

text: För Ungern: (L.S.) TÖRY, Statssekreterare i kungliga ungerska justitiedepartementet.

text: För Belgien: (L.S.) GUILLAUME. (L.S.) ALFRED VAN DEN BULCKE.

text: För Danmark: (L.S.) W. GREVENKOP CASTEN-SKJOLD.

text: För Spanien: (L.S.) A. DE BAGUER.

text: För Frankrike: (L.S.) MONBEL. (L.S.) L. RENAULT.

text: För Italien: (L.S.) TUGINI.

text: För Luxemburg: (L.S.) GREFVE DE VILLERS.

text: För Norge: (L.S.) F. HAGERUP.

text: För Nederländerna: (L.S.) W. M. DE WEEDE. (L.S.) J. A. LOEFF. (L.S.) T. M. C. ASSER.

text: För Portugal: (L.S.) GREFVE DE SELIR.

text: För Rumänien: (L.S.) EDG. MAVROCORDATO.

text: För Ryssland: (L.S.) N. TCHARYKOW.

text: För Sverige: (L.S.) G. FALKENBERG.

text: För Schweiz: (L.S.) CARLIN.

text: Alltså have Vi denna ingångna konvention med alla dess artiklar, punkter och klausuler velat ratificera, gilla och antaga, såsom Vi densamma härmed och i kraft av detta på det allra eftertryckligaste, som ske kan, antage, gille och ratificere, så att Vi, vad förestående konvention med alla dess artiklar, punkter och klausuler innehåller och förmår, uppriktigt, troligen och redlingen vele och skole hålla och uppfylla. Till yttermera visso have Vi detta med egen hand underskrivit och med Vårt kungliga sigill bekräfta låtit, som skedde å Stockholms slott den 21 april 1909.

text: (översättning)

text: Protokoll.

text: För verkställande av bestämmelserna i artikel 25 i konventionen rörande civilprocessen, undertecknad i Haag den 17 juli 1905, hava undertecknade sammanträtt för att skrida till deponerandet hos Hennes Maj:t Drottningens av Nederländerna Regering av de höga fördragsslutande makternas ratifikationer.

text: Hans Majestät Tyske Kejsaren, Konung av Preussen;

text: Hans Majestät Kejsaren av Österrike, Konung av Böhmen etc. och Apostolisk Konung av Ungern;

text: Hans Majestät Belgiernas Konung;

text: Hans Majestät Konungen av Danmark;

text: Hans Majestät Konungen av Spanien;

text: Franska Republikens President;

text: Hans Majestät Konungen av Italien;

text: Hans Majestät Konungen av Norge;

text: Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna;

text: Hans Majestät Konungen av Portugal och Algarvierna etc.;

text: Hans Majestät Konungen av Rumänien;

text: Hans Majestät Kejsaren av Ryssland;

text: Hans Majestät Konungen av Sverige; och

text: Schweiziska Förbundsrådet förevisats och, sedan desamma befunnits i god och behörig form, hava de anförtrotts åt nederländska regeringen för att deponeras i utrikesministeriets arkiv.

text: Därvid hava ratifikationsinstrumenten från:

text: Vid företagandet av deponeringen av ifrågavarande ratifikationsinstrument fastställa undertecknade att konventionen först undertecknats den 17 juli 1905 å följande statsöverhuvudens vägnar, nämligen:

text: Hans Majestät Tyske Kejsaren, Konung av Preussen för tyska riket; Hans Majestät Konungen av Spanien; Franska Republikens president; Hans Majestät Konungen av Italien; Hans Kungl. Höghet Storhertigen av Luxemburg, Hertig av Nassau; Hennes Majestät Drottningen av Nederländerna; Hans Majestät Konungen av Portugal och Algarvierna etc. etc.; Hans Majestät Konungen av Rumänien; Hans Majestät Kejsaren av Ryssland och Hans Majestät Konungen av Sverige och Norge för Sverige,

text: samt att i kraft av artikel 27 i denna konvention densamma undertecknats efter förenämnda dag:

text: å Hans Majestät kejsarens av Österrike, Konung av Böhmen etc. och Apostolisk Konung av Ungern vägnar, för Österrike och för Ungern den 23 november 1908;

text: å Hans Majestät Belgiernas Konungs vägnar den 30 september 1908;

text: å Hans Majestät Konungens av Danmark vägnar den 13 juli 1908;

text: å Hans Majestät Konungens av Norge vägnar den 5 juli 1907 och

text: å Schweiziska Förbundsrådets vägnar den 14 november 1908.

text: Till bekräftelse härav har förevarande protokoll uppsatts, varav en bestyrkt avskrift på diplomatisk väg skall tillställas en var av de fördragsslutande staterna.

text: Deklarationer (1910:8)

text: rörande förenkling av handräckningsförfarandet jämlikt den i Haag den 17 juli 1905 avslutade konventionen angående vissa till civilprocessen hörande ämnen av internationell natur;

text: utväxlade mellan kungliga svenska och kejserliga tyska regeringarna i Stockholm den 5 februari 1910.

text: Deklaration.

text: Mellan kungl. svenska regeringen och kejserl. tyska regeringen har i anslutning till Haagkonventionen rörande civilprocessen av den 17 juli 1905 följande överenskommelse träffats i och för ytterligare förenkling av handräckningsförfarandet.

text: Art. I.

text: Jämlikt förbehåll i artikel 3,

text: andra stycket

text: , i artikel 10 och i artikel 19,

text: andra stycket

text: N:r 3, av Haagkonventionen rörande civilprocessen av den 17 juli 1905 kunna de i dessa artiklar föreskrivna översättningar av däri omförmälda handlingar till riktigheten bestyrkas även av edsvuren översättare tillhörande den stat, från vilken framställningen skett.

text: Art. II.

text: Jämlikt förbehåll i art. 6,

text: andra stycket

text: , av Haagkonventionen rörande civilprocessen kan vardera parten låta direkt utan användande av tvångsmedel genom sina diplomatiska eller konsulära tjänstemän verkställa delgivningar å den andra partens område, därest det ej är fråga om delgivning med sistnämnda parts undersåte.

text: Detsamma gäller jämlikt förbehåll i konventionens art. 15 i fråga om verkställighet av begärd handräckningsåtgärd.

text: Art. III.

text: Jämlikt förbehåll i art. 7,

text: andra stycket

text: , av Haagkonventionen rörande civilprocessen skall ersättning icke utkrävas för de utgifter, som uppstå till följd av stämningsmans medverkan uti de i art. 3 av konventionen angivna fall.

text: Detsamma gäller jämlikt förbehåll i artikel 16,

text: andra stycket

text: , av konventionen i fråga om utgifter för stämningsmans medverkan, som nödvändiggjorts därav, att ett vittne uraktlåtit att inställa sig.

text: Art. IV.

text: I den mån som i enlighet med Haagkonventionens rörande civilprocessen, jämförd med art. III i denna deklaration, kostnader kunna komma att utkrävas, skola dessa beräknas efter de föreskrifter, som gälla, då samma åtgärder på inhemsk begäran vidtagas i den stat, där framställningen göres.

text: Art. V.

text: Förestående deklaration träder i kraft den 1 mars 1910 och gäller till utgången av 6 månader efter från endera sidan skedd uppsägning. Deklarationen kommer att utväxlas mot en liknande förklaring av kejserl. tyska regeringen.


dcterms:title: Lag (1909:53 s.7) angående marks avstående för nomadlapparnas behov vid avvittring ovan odlingsgränsen

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Där vid avvittring ovan odlingsgränsen inom de områden av Västerbottens och Norrbottens läns lappmarker, beträffande vilka Konungens befallningshavande ännu icke meddelat avvittringsutslag, finnes nödigt att för tillgodoseende av nomadlapparnas behov av renbete, renskiljningsplats eller flyttningsväg för renarna taga i anspråk till hemman eller nybygge hörande mark, vare ägaren eller åbon pliktig avstå vad för ändamålet erfordras mot erhållande av annat, kronan tillhörigt område inom avvittringslaget. Jordbytet verkställes efter måttet av höavkastningen, beräknad enligt skattläggningsmetoden, eller, där med hänsyn till markens värde större noggrannhet finnes nödig, efter gradering jämlikt skiftesstadgans föreskrifter, och vare ägaren eller åbon berättigad att av statsmedel undfå ersättning såväl för odling som för utflyttning, där sådant av jordbytet föranledes; skolande vid ersättningens beräknande skiftesstadgans föreskrifter i tillämpliga delar lända till efterrättelse.


dcterms:title: Resolution (1909:bih. 29 s.1) angående fastställande av grundstadgar för Handelshögskolan i Stockholm

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Grundstadgar för handelshögskolan i Stockholm. § 1. Handelshögskolan i Stockholm har till ändamål att genom vetenskaplig undervisning och forskning befrämja affärsverksamhetens höjande inom landet. § 2. Högsta vården och styrelsen af handelshögskolan utöfvas af dess direktion, som jämväl själf eller genom ombud för högskolans talan utom i det särskilda fall, hvarom i § 24 sägs. Närmaste ledningen af studiearbetet vid högskolan tillkommer högskolans rektor och lärarråd. § 3. Handelshögskolans direktion består af fem ledamöter, nämligen: en ordförande, förordnad af Kungl. Maj:t för den tid, som af Kungl. Maj:t bestämmes, tre ledamöter, som utses af handelshögskoleföreningens styrelse för en tid af tre år och af hvilka en afgår hvarje år, samt handelshögskolans rektor. Direktionen utser inom sig för ett år i sänder dels vice ordförande samt dels en af sina ledamöter att som högskolans inspektor särskildt följa högskolans arbeten med sin uppmärksamhet. Till ingendera befattningen kan högskolans rektor väljas. § 4. Direktionen sammanträder så ofta ärendena det fordra. Äro både ordföranden och vice ordföranden hindrade att bevista sammanträde, väljes ordförande för tillfället. För att direktionen må kunna fatta beslut, skola, där ej särskildt annorlunda stadgas, minst tre ledamöter vara tillstädes. Vid val, som ej afser tillsättning af lärarämbete eller annan tjänst vid högskolan eller förordnande att förestå sådan, sker omröstning med slutna sedlar, och lotten skiljer emellan dem, som fått lika antal röster. I öfrigt verkställes omröstning öppet, och blifver den mening gällande, hvarom de flesta ledamöterna förena sig. Äro rösterna på hvardera sidan lika, gäller den mening, som biträdes af ordföranden. Vid direktionens sammanträde föres protokoll, hvars riktighet granskas senast vid nästa sammankomst. § 5. Lärarrådet består af högskolans rektor, de lärare, som innehafva professorsbefattning och äro i utöfning af sin tjänst, samt de, som på förordnande förestå sådan befattning eller leda själfständig och med examination förenad undervisning. När fråga är om förordnande eller förslag till lärarbefattningar eller om sådant ärende, som i § 12 nämnes, äga blott rektor och tjänstgörande ordinarie innehafvare af professorsbefattning deltaga i lärarrådets öfverläggningar och beslut. Vid omröstning gäller hvad i § 4 säges. På lärarrådet ankommer: att vaka öfver undervisningens tillbörliga gång samt öfver ordningen vid högskolan, att hos högskolans direktion göra de andraganden, som lärarrådet anser befordra högskolans bästa, samt att afgifva yttranden angående lärarbefattningars tillsättande och lärarförordnanden samt i öfrigt de utlåtanden, som af direktionen infordras. Lärarrådets åligganden i öfrigt bestämmas i den ordningsstadga för högskolan, hvarom nedan förmäles. § 6. Rektor vid högskolan utses af direktionen för en tid af fem år, efter hvilken tids utgång uppdraget kan förnyas. Direktionens förordnande skall hvarje gång underställas Kungl. Maj:ts stadsfästelse. Skulle denna förvägras, upptager direktionen saken till ny behandling. § 7. Rektor är ordförande i lärarrådet. Honom åligger att ägna noggrann tillsyn åt allt, som rörer högskolan. Särskildt tillkommer rektor: att tillse, att undervisningen vederbörligen handhafves, att ordning upprätthålles bland lärljungarna, att institutioner och öfrig egendom väl vårdas, att anslag användas för sina rätta ändamål samt att lärare och tjänstemän i allo uppfylla sina åligganden; att befordra lärarrådets beslut till verkställighet; och att utföra de uppdrag, direktionen kan anförtro honom. Rektor äger, då skäl därtill förekomma, erinra såväl lärare och tjänstemän som ock de studerande om noggrant uppfyllande af deras plikter emot högskolan. I svårare fall göre han anmälan hos direktionen beträffande lärare och tjänstemän samt hos lärarrådet hvad angår de studerande. § 8. Direktionen bestämmer på lärarrådets förslag eller efter dess hörande, hvilka befattningar skola finnas vid högskolan. § 9. Befattningar vid högskolan tillsättas af direktionen, hvilken jämväl meddelar förordnande att dem förestå. Professorsbefattning äger direktionen tillsätta med fast anställning. Andra befattningar må ej tillsättas annorlunda än genom förordnande tills vidare eller på viss tid. Vid besättande af lärarplats har direktionen att i första rummet fästa afseende vid den för befattningen ådagalagda skickligheten. Såsom lärare vid högskolan kan icke blott svensk utan äfven utländsk man eller kvinna anställas. § 10. Skall professorsbefattning tillsättas och yppar sig tillfälle att vinna någon för platsen företrädesvis skicklig person, äger direktionen, efter lärarrådets hörande, besluta att utan ansökan kalla denne till befattningen. Lärarrådet må ock kunna hos direktionen väcka förslag om sådan kallelse. Beslut härom kan icke fattas af direktionen, därest ej minst fyra af dess medlemmar äro därom ense. Har direktionen beslutit kalla någon till professorsbefattning, underställes beslutet Kungl. Maj:ts pröfning och stadfästelse, skolande för sådant ändamål samtliga handlingar i ärendet öfverlämnas till Kungl. Maj:t. Godkänner Kungl. Maj:t ej kallelsen, upptages ärendet till ny behandling. § 11. När kallelse till ledig professorsbefattning ej äger rum, kungör direktionen ledigheten i allmänna tidningarna minst tre gånger med tillkännagifvande, att ansökningar må ingifvas till direktionen före klockan tolf å trettionde dagen efter den dag, då kungörelsen första gången var i tidningarna införd. Sedan ansökningarna inkommit, öfverlämnas de till lärarrådet, som genom offentligt anslag bestämmer en tid af högst tre månader, inom hvilken det står sökande öppet att styrka sin skicklighet, dock att, om proftiden härigenom skulle komma att utlöpa under ferier eller före den trettionde dagen af därpå följande lästermin, tiden skall utsträckas till nämnda dag. Lärarrådet utser ock sakkunniga personer, minst tre, högst fem, att afgifva yttrande i ärendet. Sökande skall vid högskolan aflägga föreläsningsprof, där ej direktionen efter lärrarrådets hörande frikallar honom därifrån. När utsatt proftid lupit till ända och de utsedda sakkunniga yttrat sig, skall lärarrådet, så snart ske kan, företaga ärendet till behandling och till direktionen afgifva utlåtande såväl öfver de prof, som de sökande aflagt, som äfven öfver de sökandes skicklighet till befattningen och den ordning, hvari lärrarådet anser dem förtjäna att ifrågakomma. Finner direktionen efter tagen kännedom af lärrarrådets yttrande sådant nödigt, må äfven direktionen infordra utlåtande från sakkunniga. Sedan ärendet blifvit sålunda beredt, nämner direktionen den af de sökande, hvilken direktionen finner till befattningen skickligast. Beslutet underställes Kungl. Maj:ts pröfning och stadfästelse, för hvilket ändamål samtliga handlingar i ärendet öfverlämnas till Kungl. Maj:t. Stadfäster Kungl. Maj:t ej utnämningen, upptages ärendet till ny behandling. Skulle ingen af de sökande anses fullt lämplig eller har icke någon sökande anmält sig, utsätter direktionen ny ansökningstid eller beslutar, att med tillsättningen skall tills vidare anstå. § 12. Skulle professor vid utöfningen af sin befattning så brista i nit eller skicklighet, att fråga uppstår att skilja honom från befattningen för alltid eller på viss tid, eller skulle han eljest göra sig skyldig till förseelse, som må till sådan påföljd föranleda, låte direktionen skriftligen gifva honom del af hvad som anmärkes mot honom samt lämna honom trettio dagars rådrum att yttra sig däröfver. Sedan förklaringstiden utlupit, öfverlämnas handlingarna, vare sig infordrad förklaring inkommit eller ej, till lärrarådet, som har att till direktionen skyndsamt afgifva utlåtande i ärendet. Efter att hafva mottagit detta utlåtande afgör direktionen frågan, därvid direktionen äger för alltid eller för viss tid af högst ett år skilja läraren från hans befattning och därmed åtföljande förmåner, därest minst fyra ledamöter äro ense om beslutet. Direktionens beslut äger dock ej giltighet, förrän det blifvit af Kungl. Maj:t fastställdt; skolande för sådant ändamål samtliga handlingar i ärendet öfverlämnas till Kungl. Maj:t. § 13. Förordnande att förestå professorsbefattning, förordnande till docent-, lektors- och bibliotekariebefattningar samt uppdrag att vid högskolan gifva tillfälliga kurser meddelas af direktionen på lärrarådets förslag eller efter dess hörande. § 14. Tjänstledighet må, då skäl därtill förekomma, beviljas: åt högskolans rektor för åtta dagar af direktionens ordförande eller i dennes frånvaro af vice ordföranden samt för längre tid af direktionen; samt åt högskolans lärare och tjänstemän för åtta dagar af rektor, för högst trettio dagar af direktionens ordförande eller i dennes frånvaro af vice ordföranden samt för längre tid af direktionen. I händelse af behof förordnas vikarie i samband med beviljande af tjänstledighet. § 15. Rektor och professorer vid handelshögskolan skola, då de uppnått 65 års ålder och minst 25 år varit anställda såsom lärare vid högskola, hvaraf minst de 20 sista vid handelshögskolan, afgå från sin befattning mot åtnjutande för sin återstående lefnad af en årlig pension, motsvarande den del af aflöningsförmånerna vid afskedstagandet, som utgör lön. Lärare må, om direktionen honom därom anmodar, i tjänsten kvarstå under högst fem år efter nämnda tidpunkt. Om pensionsrätt vid tidigare afgång samt om skyldighet att lämna bidrag till pensioneringen stadgas i högskolans särskilda pensionsreglemente. § 16. Läsåret vid högskolan börjar i oktober månad och pågår, med två veckors uppehåll vid julen, under sammanlagdt 35 veckor. Tidpunkten för dess början och afslutning bestämmes af högskolans direktion. § 17. För hvarje läsår uppgöres, på sätt i ordningsstadgan närmare angifves, en fullständig undervisningsplan. Rörande omfånget af lärare tillkommande undervisningsskyldighet föreskrifves i nämnda stadga. § 18. Rätt att inträda som lärjunge vid högskolan tillkommer välfrejdad man eller kvinna, som antingen: a) aflagt studentexamen, eller b) är eller varit som lärljunge inskrifven vid annan högskola eller erhållit godkändt afgångsbetyg från Chalmers tekniska läroanstalt i Göteborg, eller c) erhållit godkändt afgångsbetyg från under statens kontroll stående högre handelsläroverk, eller d) med godkändt afgångsbetyg utgått från tekniskt elementarläroverk. Äfven den, som icke uppfyllt någon af dessa inträdesfordringar, kan vinna inträde vid högskolan, därest lärarrådet efter pröfning, på sätt i ordningsstadgan närmare angifves, finner den sökande äga nödiga förutsättningar att med gagn följa den meddelade undervisningen. § 19. Högskolan bereder de lärljungar, hvilka sådant önska, tillfälle att, på sätt i ordningsstadgan närmare föreskrifves, undergå examen, hvarjämte lärljunge äger att utan examens afläggande efter särskild pröfning erhålla vitsord öfver sina kunskaper uti ett eller flera af de ämnen, i hvilka han vid högskolan njutit undervisning. § 20. Lärljunge skall ställa sig till noggrann efterlefnad allt, hvad i de för högskolan gällande påbud finnes bestämdt eller af vederbörande myndighet särskildt föreskrifves. Angående lärjunges skyldighet att erlägga afgifter till högskolan så ock om befrielse från sådana afgifter bestämmes i ordningsstadgan. § 21. Om lärljunge bryter mot gällande föreskrifter, gör sig känd för osedligt och förargelseväckande lefverne, visar försumlighet i studier eller ohörsamhet mot förmän och lärare eller begår annan dylik förseelse, äger rektor att kalla honom inför sig och, därest saken det kräfver, gifva honom allvarlig föreställning och varning. Befinnes förseelsen vara af svårare beskaffenhet, hänskjutes ärendet till lärarrådet, som äger att tilldela lärjungen föreställning och varning eller skilja honom från högskolan på en eller flera terminer eller för alltid äfvensom ådöma honom förlust af stipendium vid högskolan. Har lärarrådet dömt till skiljande från högskolan, äger lärjungen rätt att anföra besvär hos direktionen inom fjorton dagar efter den dag, då beslutet delgafs honom. § 22. Till de föreläsningar, som hållas vid högskolan, skola i mån af utrymme äfven andra än de vid högskolan inskrifna lärjungar äga tillträde. I ordningsstadgan bestämmes, om och till hvilka belopp afgifter härför skola erläggas. § 23. De tillgångar, som för högskolans räkning förvärfvats, stå liksom de till högskolans verksamhet beviljade anslag under vård af handelshögskoleföreningen i Stockholm. § 24. Direktionens ekonomiska förvaltning granskas årligen af tre revisorer, utsedda en af Kungl. Maj:t och två af handelshögskoleföreningen å dess ordinarie sammanträde. Högskolans räkenskaper afslutas årligen den 30 juni. Senast den 15 nästföljande september skall direktionen till revisorerna aflämna berättelse öfver sin förvaltning och högskolans verksamhet under nästföregående arbetsåret, åtföljd af de hos direktionen förda protokollen och högskolans räkenskaper för samma år. Finna revisorerna anledning till anmärkning, meddela de denna till direktionen, som däröfver afgifver yttrande. Anse revisorerna det anmärkta förhållandet vara nöjaktigt förklaradt, förfaller anmärkningen; i annat fall äga revisorerna upptaga den i sin berättelse. Denna berättelse, i hvilken revisorerna skola bestämdt till- eller afstyrka ansvarsfrihet för direktionen, öfverlämnas af dem senast den 15 påföljande oktober till handelshögskoleföreningens styrelse, hvarefter föreningen afgör, huruvida ansvarsfrihet skall meddelas eller ej. Vägras ansvarsfrihet, äger handelshögskoleföreningens styrelse att på högskolans vägnar låta föra den talan och vidtaga de öfriga åtgärder, som däraf må föranledas. Anställes ej talan vid vederbörlig domstol inom natt och år från det direktionens berättelse jämte protokoll och räkenskaper till revisorerna aflämnats, anses ansvarsfrihet vara meddelad. Huru med revisionen af handelshögskoleföreningens medelförvaltning skall förfaras, därom föreskrifves i de af Kungl. Maj:t för handelshögskoleföreningen stadfästa stadgar. § 25. Föreskrifter för högskolan utöfver hvad grundstadgarna innehålla meddelas i särskild ordningsstadga. Denna antages och utfärdas af direktionen, sedan lärarrådet blifvit hördt. Ej må föreskrift för högskolan meddelas, som strider emot grundstadgarna. § 26. Finner direktionen till följd af gjord framställning eller eljest, att ändring i dessa grundstadgar bör ske, äger direktionen, sedan lärrarådet blifvit hördt, uppgöra förslag därtill. Är detta gilladt af minst fyra ledamöter, utgör det direktionens förslag och skall, sedan handelshögskoleföreningens yttrande inhämtats, underställas Kungl. Maj:ts pröfning och stadfästelse. I behandling af ändringsförslag rörande grundstadgarna skola samtliga direktionens ledamöter deltaga. Hvilket vederbörande till underdånig efterrättelse länder.


rpubl:andrar: ändr. 1, 5, 6 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1910:103 s.1) angående behörighet att kyrkobokföras i icke territoriell församling av svenska kyrkan

rdfs:label: Finansdepartementet

text: § 1 Icke territoriella församlingar af svenska kyrkan äro följande: kungl. hofförsamlingen, de militära församlingarna, finska församlingen i Stockholm samt tyska församlingarna i Stockholm och Göteborg.

text: Om kyrkobokföring i icke territoriell församling av svenska kyrkan gälla folkbokföringsförordningen och folkbokföringskungörelsen den 9 juni 1967 (nr 495), när annat ej följer av denna förordning. Kungörelse (

text: § 2 I kungl. hofförsamlingen skola, med undantag för dem som enligt § 3 kyrkobokföras i militär församling, kyrkobokföras: 1) samtliga vid de kungl. och furstliga hof-, slotts- och stallstaterna tjänstgörande ämbets- och tjänstemän samt betjäning; 2) personer, som varit tjänstgörande vid någon af dessa stater och vid afskedstagandet hugnats med pension; 3) de under 1) och 2) upptagna församlingsmedlemmars hustrur, hemmavarande barn eller fosterbarn och tjänstfolk; samt 4) änkor efter under 1) och 2) upptagna medlemmar af församlingen jämte deras hemmavarande barn eller fosterbarn och tjänstfolk.

text: § 3 I militär församling, där sådan är bildad, skola kyrkobokföras: 1) den vid vederbörande truppförband eller flottstation fast anställda personalen, dock att civilmilitär person, som tillika innehar annan ordinarie tjänst, icke må kyrkobokföras i militär församling; 2) personer, som varit sålunda anställda och vid afskedstagandet erhållit pension; 3) de under 1) och 2) upptagna församlingsmedlemmars hustrur, hemmavarande barn eller fosterbarn och tjänstfolk; samt 4) änkor efter under 1) och 2) upptagna medlemmar af militär församling jämte deras hemmavarande barn eller fosterbarn och tjänstfolk.

text: § 4 I finska församlingen i Stockholm samt tyska församlingarna i Stockholm och Göteborg skola kyrkobokföras de, som enligt hvad därom är särskildt föreskrifvet äro medlemmar af dessa församlingar.

text: § 5 Vad ovan är stadgat äger icke tillämpning å annan än den, som enligt bestämmelserna i folkbokföringsförordningen kan anses bosatt inom den kommun, där den icke territoriella församlingen finnes bildad, eller, i händelse Konungen för särskild församling sådant stadgar, inom viss närliggande kommun. Vid tillämpning av folkbokföringsförordningen anses berörda kommun eller kommuner såsom församlingens område och fastighet inom detta område såsom fastighet i församlingen. Kungörelse (

text: § 6 Den som är kyrkobokförd i icke territoriell församling skall ej samtidigt vara kyrkobokförd i territoriell församling.

text: Inträffar förhållande som medför att någon skall kyrkobokföras eller ej längre vara kyrkobokförd i icke territoriell församling, göres anmälan enligt 33 § folkbokföringsförordningen, även om flyttning ej skett. Kungörelse (


dcterms:title: Kungörelse (1910:13) angående viss kostnad för delgivning av handling på begäran av tysk myndighet

text: Vi Gustaf, med Guds nåde, Sveriges, Götes och Vendes Konung, göra veterligt: att, sedan tyska regeringen förbundit sig att med afseende å delgifning af handling på begäran af svensk myndighet göra motsva rande medgifvande, Vi funnit godt i nåder förordna, att hvad i nådiga kungörelsen den 30 april 1909 angående delgifning af handling på begäran af utländsk myndighet finnes stadgadt därom att belopp, som i anledning af framställning om delgifning utbetalts till stämningsmän, skall anmälas till ersättning hos utrikesdepartementet eller vederbörande konsul icke skall gälla, där framställningen gjorts af tysk myndighet; skolande sålunda utgifna belopp stanna på statsverket.


dcterms:title: Skrivelse (1910:136) angående fastställande av gränserna för Sonfjällets nationalpark i Jämtlands län

rdfs:comment: Karorna inte med här.

rdfs:label: Miljö- och energidepartementet

text: Sedan Riksdagen uti skrifvelse den 24 maj 1909 anmält, att Riksdagen bifallit en af Oss till Riksdagen aflåten proposition angående åtgärder till skyddande af naturminnesmärken å kronans mark samt afsättande af vissa nationalparker, hvilka till ett antal af tio i den nådiga propositionen närmare angifvits, har statsrådet och chefen för jordbruksdepartementet jämlikt nådigt bemyndigande i skrifvelse den 18 juni 1909 anmodat intendenten vid naturhistoriska riksmuseum, professorn A.J.E. Lönnberg att i behöfliga fall och, där han funne sådant erforderligt, med biträde af därtill lämplig person uppgöra förslag rörande de närmare gränserna för de sålunda beslutade nationalparkerna samt därefter med sådant förslag till Oss inkomma.

text: Uti skrifvelse den 27 juni 1910 har nu Lönnberg afgifvit förslag till begränsning af en af förberörda nationalparker, nämligen Sonfjällets nationalpark i Jämtlands län, och därvid öfverlämnat en kopia af "skogslikvidskartan öfver Hede i Herjeådalen 1894" samt en situations- karta öfver Sonfjället, å hvilka kartor de för ifrågavarande nationalpark sålunda föreslagna gränserna finnas med heldragna röda linjer angifna.

text: Häröfver hafva infordrade underdåniga utlåtanden afgifvits af Eder den 11 oktober 1910 och af vetenskapsakademien den 26 i samma månad.

text: Då Vi nu låtit detta ärende Oss föredragas, hafva Vi för Sonfjällets nationalpark fastställt de af profe ssorn Lönnberg föreslagna, å sistberörda karta af denne angifna gränser, i följd hvaraf nämnda nationalpark skall utgöras af den söder och väster om den s.k. Valmån belägna delen af Hede kronopark. Omförmälda två kartor öfverlämnas härmed.


rpubl:andrar: ändr. betr. gränsen för Abisko nationalpark

dcterms:title: Skrivelse (1910:30 s.1) till domänstyrelsen angående fastställande av gränserna för vissa nationalparker

rdfs:comment: Kartorna inte med här.

text: Sedan Riksdagen uti skrifvelse den 24 maj 1909 anmält, att Riksdagen bifallit en af oss till Riksdagen aflåten proposition angående åtgärder till skyddande af naturminnesmärken å kronans mark samt afsättande af vissa nationalparker, hvilka till ett antal af tio i den nådiga propositionen närmare angifvits, har statsrådet och chefen för Vårt jordbruksdepartement jämlikt nådigt bemyndigande i skrifvelse den 18 juni 1909 anmodat intendenten vid naturhistoriska riksmuseum, profesorn A.J.E. Lönnberg att i behöfliga fall och, där han funne sådant erforderligt, med biträde af därtill lämplig person uppgöra förslag rörande de närmare gränserna för de sålunda beslutade nationalparkerna samt därefter med sådant förslag till Oss inkomma.

text: Med skrifvelse den 1 november 1909 har nu Lönnberg öfverlämnat dels förslag till begränsning av Garphytte, Hamra, Stora Sjöfallets, Sarjeks och Abisko nationalparker, dels följande kartor, hvarå de sålunda föreslagna gränserna finnas angifna, nämligen Sveriges geologiska undersöknings kartblad n:r 55 "Latorp", hvarå gränserna för Garphytte kronopark utmärkts, karta öfver Norrbottens län i skala 1:200,000 kartbladen n:r 7 och 8 samt 12 och 13, hvarå gränserna för Stora Sjöfallets och Sarjeks nationalparker utmärkts, samt karta öfver Norrbottens län i skala 1:200,000 kartbladet n:r 3, hvarå gränserna för Abisko nationalpark utmärkts, dels ock kartskisser öfver Garphytte och Hamra nationalparker.

text: Häröfver hafva infordrade underdåniga utlåtanden afgifvits af Vår vetenskapsakademi den 22 november 1909 och af Eder den 29 december samma år.

text: Beträffande den föreslagna omfattningen af Hamra nationalpark har Ni anmärkt, att till densamma, som enligt Vårt och Riksdagens beslut skulle omfatta ett med urskog bevuxet område om högst 20 hektar, enligt Lönnbergs förslag lagts ett område skogsmark af ungefär 20,95 hektar. Då emellertid till följd af den lilla skala, 1:20,000, hvari förberörda kartskiss öfver Hamra nationalpark blifvit uppgjord, ej med visshet kunde utrönas berörda områdes storlek, har Ni hemställt, att med fastställande af de definitiva gränserna för Hamra nationalpark måtte anstå, till dess Ni under sommaren 1910 låtit noggrant kartlägga det för nationalparken föreslagna område och därefter till Oss inkommit med yttrande och förslag i ämnet. Vidare har Ni föreslagit en ändring i gränserna för Sarjeks nationalpark, nämligen såvidt desamma angå afvittrade nybygget Aktsek.

text: Då Vi nu låtit detta ärende Oss föredragas, hafva Vi, i enlighet med hvad Ni hemställt, dels förordnat, att med fastställande af gränserna för Hamra nationalpark skall tillsvidare anstå, dels ock fastställt följande gränser för Garphytte, Stora Sjöfallets, Sarjeks och Abisko nationalparker, nämligen för

text: Garphytte nationalpark: de gränser, som finnas angifna på bilagda kartskiss litt. A;

text: Stora sjöfallets nationalpark: de gränser, som med här nedan angifna sträckning finnas utmärkta å bilagda karta litt. B.

text: Med utgångspunkt från den östligaste vinkeln af Tsåkseluoktebukten af sjön Langas, där ett invid stranden af nämnda bukt befintligt lågland slutar och berget på norra sidan om bukten börjar resa sig, går gränsen rätt upp öfver den bergås, som ligger i fortsättning österut af berget Tsåksevare och mot södra hörnet av sjön Rappokjaure, hvarefter den följer denna sjös östra strand till dess nordöstligaste vik och vidare sjöns aflopp Rappokjokk till dess utflöde i sjön Satisjaure.

text: Därifrån går gränslinjen midvattens genom sistnämnda sjö i riktning västnordväst till sjöns västra ända, därpå mot norr genom det vattendrag, som utgör aflopp för sjön Petsats, sedan åter mot nordväst midvattens genom Petsjaure och Kakirjaure, vidare genom vattendraget från sjön Teusajaure och midvattens genom denna sjö till dess nordvästra ända, därifrån genom vattendraget från Suorkejaure och genom denna sjö samt vidare längs vattendraget från Autajaure till denna sjös sydvästra hörn. Därifrån fortsätter gränsen genom den i sydvästlig riktning löpande dalgången till en trekantig mindre sjö samt därifrån längs dess utlopp i hufvudsakligen sydsydvästlig riktning till sjön Luoktanjarkajaure och öfver denna i samma hufvudriktning genom sundet mellan den västligaste af de stora öar, som ligga i sjöns midt, samt en i sjön utskjutande udde. Sedan går gränsen längs stranden af den stora breda udde, som begränsar Vaisaluokte, samt tvärs öfver denna viks öppning till mynningen af det vattendrag, som utgör utloppet från sjön Kåtjasjaure. Detta vattendrag utgör gränsen ända till utflödet från Kåtjasjaure, där denna sjö mottager ett större tillflöde Snjutjottesjokk, som i sin tur utgör gräns, till dess sistnämnda vattendrag mottager ett tillflöde från den dalgång, som leder upp till sjön Vardojaure. Gränsen går sedan längs detta tillflöde samt öfver småsjöarna västsydväst om Vardojaure, vidare öfver denna sjö till dess östra ända, därifrån genom dalgången till den västligaste sjön i den sjökedja, hvars tredje och östligaste länk är Gasajaure, samt längs efter dessa sjöar och det dem förbindande vattendraget mot öster samt slutligen från Gasajaure till Tjäurajaure längs det dem förenande vattendraget. Från sistnämnda sjö går gränsen mot sydost längs det i samma riktning gående vattendraget och fortsätter längs dalen, som genomflytes af Kukkesvaggejokk till sjön Letsijaure, genom hvars norra del gränsen går midt öfver till Situoädnoälfvens utlopp från sistnämnda sjö, därifrån längs Situoädnoälfven till den punkt, där denna vid en utvidgning gör en krök i sydostlig riktning, och går gränsen från denna utvidgning i nordostlig riktning till det ställe, där vattendraget Sluggajokk mottager tilflöde af en bäck från sydost. Därifrån följer gränsen Sluggajokk till dess utflöde i sjön Rissajaure och går vidare genom denna sjö längs vattendraget till sjön Petsaure, som gränsen genomlöper midvattens ned till Ausjokks utlopp i densamma. Gränsen följer därefter Ausjokk, tills gränsen vid en myr tager af i en i det närmaste rät vinkel i nordnordostlig riktning, och går vidare genom en i nämnda riktning sig sträckande djup ravin och därefter längs en liten beck till dennas utflöde i sjön Langas något väster om Saltoviken. Härifrån går gränsen midvattens genom sistnämnda sjö fram till gränsens utgångspunkt vid Tsåkseluoktebukten.

text: Sarjeks nationalpark: de gränser, som med här nedan angifna sträckning finnas utmärkta å bilagda karta litt. C.

text: Nationalparkens gräns sammanfaller med gränsen för Stora Sjöfallets nationalpark från här ofvan omnämnda utvidgning af Situoädnoälfven i nordost öfver sjöarna Letsijaure, Tjäurajaure, Gasajaure och Vardojaure till den punkt i nordväst, där Snjutjottesjokk och Kissurisjokk sammanflyta. Därifrån följer gränsen sistnämnda vattendrag uppför dess lopp, till dess detsamma mottager ett tillflöde på berget Låutaks västra sida. Gränsen går därefter i sydlig riktning uppför denna bäck samt fortsätter vidare i dess hufvudriktning utefter bergets fot öfver de därstädes befintliga små sjöarna och det lilla vattendraget Låutakjaurats till dess mynning i bäcken Låddejokk (Laotakjokk). Gränsen följer därpå sistnämnda bäck i en båge mot väster, till dess bäcken gör en skarp krök rakt västerut, hvarest gränsen lämnar Låddejokk och går mot sydväst i sänkan mellan Mattåive (Madåive) och Unna Påravaratj längs den där framrinnande lilla bäcken till Melädno. Gränsen går sedan uppför detta vattendrag till Alkajaure samt öfver denna sjö till mynningen af Sarvesjokk och vidare uppför detta vattendrag, till dess att det mottager ett tillflöde, som framrinner i sänkan mellan Tuoddaratj (Tuoddarats) i väster och Tjågurris i öster, samt vidare mot söder på västra sidan om Vassjatjåkko (Vassjapakte) och längs Vassjajokks vattendrag ned till den lilla sjön Tarreluopal, som utgör nationalparkens slutpunkt i sydväst. Från Tarreluopal går gränsen mot öster och följer först en liten bäck, som kommer från norra sidan af det fjäll, som åt öster begränsar sistnämnda plats, och fortsätter sedan utefter Låptåvakjaures vattendrag, till midt för sänkan söder om Kåbrek, där den går mot öster, följande en bäck, som utfaller i Njåtsosjokk. Gränsen följer sedan detta vattendrag utför dess lopp, till dess att det mottager tillflödet Såkokjokk (Matirjokk), därifrån uppför sistnämnda vattendrag, till dess detta gör en tvärkrök mot norr. Där lämnar gränslinjen Säkokjokk och fortsätter rakt mot öster öfver Påreksjöarna. Vid sjökedjans östra ända kröker gränsen något åt söder mot västra ändan af berget Kalak, där den snart träffar och sammanfaller med en bäck, som rinner mot öster mellan Kalaktjåkko i norr samt Norra Sjabtjakvare i söder mot vattendraget till sjön Rittak, vidare utefter sistnämnda vattendrag och genom sjön Rittak och dess fortsättning Taurejuädno till sjön Ketek (Keddek), därefter genom sistnämnda sjö till mynningen af Suppatjokk samt uppför detta vattenflöde ett stycke mot norr, hvarefter gränsen åter böjer mot öster och nordost och går genom sänkan mellan Tjakkeli i norr samt Aleb Tjantjasvarto (Aleb Tjaktjavarats) upp till sjön Laitaure (Laidaure), som träffas vid Tjuovvetnjarka. Därifrån följer gränsen södra stranden af sistnämnda sjö västerut, till dess norr om berget Tjakkeli nybygget Aktseks sydvästra rågång möter, hvarefter nybyggets rågångar utgöra nationalparkens gräns till den punkt, där norra rågången skäres af bäckfåran mellan bergen Passåive i väster och Tåresåive i öster. Därefter följer gränsen denna bäckfåra norrut upp till en tvärkrök, som göres af bäcken Abmojokk, hvilken sedermera från denna krök följes uppför sitt lopp till Abmojaure. Genom denna sjö går gränsen vidare längs dalgången upp mot Valak och längs en bäck på dess östra sida till Situojaure, genom denna sjö till mynningen af Situoädno samt uppför detta vattendrag till den hä r ofvan omnämnda utvidgning af älfven, där gränsen för Stora Sjöfallets nationalpark möter.

text: Abisko nationalpark: de gränser, som med här nedan angifna sträckning finnas utmärkta å bilagda karta litt. D.

text: Med utgångspunkt från södra stranden af Torneträsk omkring 2,200 meter sydost om Björklidens järnvägsstation går den västra gränslinjen öfver midten af Nuoljatunneln, vidare öfver toppen af Nuoljafjället till toppen af Slåttatjåkko (Tsasinnjaskatjåkko) och därifrån öfver Kårsovaggejokks dalgång rätt mot berget Kårsonjuonjes nordöstligaste kägelformiga åsända samt vidare i något sydvästligare riktning längs fjällåsen till den lilla bäck, som infaller i sjön Påtsojaures västra ända. Därifrån går gränsen rakt mot sjöns sydligaste ända, omkring hvilken den svänger, och fortsätter i nordostlig riktning, tills den träffar den bäck, som utgör Påtsojaures utflöde till Kamajokk. Sedan följer gränsen först nyssberörda bäck och sedan Kamajokk ett stycke uppför dess lopp till den punkt, där Kamajokk från öster mottager Siellajokks tillflöde. Sistnämnda bäcks sydligaste grenar utgöra gräns till den punkt, där dessa förgreningar börja och där bäcken ungefär vinkelrätt träffas af en linje, dragen längs den tvära branten af fjället Kerons eller Kieronas mot Abiskodalen vända sida. Följande denna linje går gränsen vidare utefter Kieronasluttningen till Tjåmokasjokk och sedan längs denna bäck, till dess att den förenar sig med Palimjokk, och längs denna till björkskogsgränsen. Därifrån fortsätter gränsen i nordnordostlig riktning öfver Nissonjokk till östra sidan af sjön Njakajaure, som helt inneslutes i nationalparken. Från Njakajaure går gränsen längs en myrartad sänka i terrängen ned mot järnvägen, som skäres 119 meter nordväst om kilometerstolpen 1507. Från järnvägen går sedan gränsen rakt ned mot stranden af Torneträsk och ut i sjön öster om holmen, Abiskosuolo, hvarefter gränsen norr om samma holme i västlig riktning fortsätter till utgångspunkten.