text: Den upphävda lagen tillämpas alltjämt i fråga om utdelning för verksamhetsåret 1983.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Lag (1983:219) om tillfällig vinstskatt

rdfs:label: Finansdepartementet S1

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Svenska aktiebolag som lämnar utdelning för verksamhetsåret 1983 är skattskyldiga till vinstskatt. Skatten tillfaller staten och förs till allmänna pensionsfonden.

text: Ett bolag, som för verksamhetsåret 1983 omfattas av bestämmelserna i punkt

text: 1 andra stycket

text: av anvisningarna till

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , är inte skattskyldigt.

text: Riksskatteverket är beskattningsmyndighet.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Med

kind: term

text: utdelning

text: avses vinstutdelning till aktieägarna enligt

text: 12 kap.

text: aktiebolagslagen (1975:1385)

text: 52 § lagen (1955:183)

text: om bankrörelse eller

text: 12 kap.

text: försäkringsrörelselagen (1982:713)

beteckning: 3 §

text: Med

text: verksamhetsåret 1983

text: avses ett räkenskapsår som inleds senast den 1 juli 1983 och som avslutas närmast efter denna dag. Är detta räkenskapsår kortare än åtta månader skall verksamhetsåret 1983 anses omfatta även det därpå följande räkenskapsåret.

text: Omfattar verksamhetsåret 1983 två räkenskapsår skall det sista räkenskapsåret vara avgörande vid tillämpning av

text: 1 § andra stycket

text: och

text: 5 §

beteckning: 4 §

text: Vinstskatten är 20 procent av beskattningsunderlaget. Beskattningsunderlaget är skillnaden mellan den utdelning som bolaget lämnar för verksamhetsåret 1983 och lämnad utdelning som enligt

text: 5 §

text: skall tillgodoräknas bolaget. Leder beräkningen till ett underskott (

text: negativt beskattningsunderlag

text: ) är bolaget berättigat att från staten erhålla ett belopp motsvarande 20 procent av underskottet.

text: Är verksamhetsåret 1983 för ett bolag som lämnar utdelning kortare än tolv månader skall utdelningen vid beräkning av beskattningsunderlaget räknas upp så att den svarar mot ett verksamhetsår som är tolv månader. Är verksamhetsåret 1983 längre än tolv månader skall utdelningen räknas ned på motsvarande sätt.

text: Utdelning på aktier som är att anse som nyemitterade ingår inte i beskattningsunderlaget i den mån bolaget är berättigat till avdrag för utdelningen enligt lagen (

text: ) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. Har aktierna utgetts i samband med bolagets bildande anses aktierna som nyemitterade om bolaget har anmälts för registrering under verksamhetsåret 1983. Har aktierna utgetts i samband med ökning av bolagets aktiekapital anses aktierna som nyemitterade om beslut om ökningen har anmälts för registrering under verksamhetsåret 1983.

text: Bestämmelserna om rätt till betalning på grund av negativt beskattningsunderlag gäller också bolag som inte lämnar någon utdelning för verksamhetsåret 1983, dock inte bolag som avses i

text: 1 § andra stycket

beteckning: 5 §

text: bolaget är frikallat från skattskyldighet för utdelningen enligt punkt 1 tredje--

text: femte styckena

text: av anvisningarna till

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

type: punkt

text: utdelningen har lämnats av ett bolag som är skattskyldigt för utdelningen enligt denna lag.

text: Utdelning som uppburits av ett bolag skall tillgodoräknas detta om

text: bolaget vid utdelningstillfället äger mer än 90 procent av aktierna eller andelarna i förvaltningsföretaget,

text: bolaget skulle ha varit frikallat från skattskyldighet för utdelningen enligt punkt 1 tredje--

text: femte styckena

text: av anvisningarna till

text: 54 § kommunalskattelagen

text: för det fall att utdelningen hade uppburits av bolaget i stället för förvaltningsföretaget samt

text: Ett bolag skall vidare tillgodoräknas utdelning, uppburen av ett företag som är frikallat från skattskyldighet för utdelningen under de förutsättningar som anges i punkt

text: 1 andra stycket

text: av anvisningarna till

text: 54 § kommunalskattelagen

text: förvaltningsföretag

text: ), om

text: Vid bedömningen av om bolaget eller förvaltningsföretaget enligt

text: kommunalskattelagen

text: är -- eller skulle ha varit -- frikallat från skattskyldighet för utdelningen skall antas att utdelningen uppburits under verksamhetsåret 1983.

beteckning: 6 §

text: Ett bolag vars aktier vid ingången av år 1983 var inregistrerade vid Stockholms fondbörs skall i avräkning på vinstskatt göra en preliminär inbetalning till riksskatteverket. Preliminärbeloppet är 10 procent av utdelning enligt

text: 2 §

text: som har beslutats efter den 15 februari 1983 och som förfaller till betalning under samma år. Preliminärbeloppet skall betalas senast den 1 juli 1983 om utdelningen har förfallit till betalning den 1 juni 1983 eller tidigare och i annat fall inom en månad från utdelningens förfallodag.

text: 1 andra stycket

text: av anvisningarna till

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , är inte skyldigt att betala preliminärbelopp.

text: Preliminärbelopp skall inte betalas för utdelning för verksamhetsåret 1983.

beteckning: 7 §

text: Har preliminärbelopp inte betalats in i rätt tid skall bolaget erlägga en avgift. Avgiften är 2 procent av det obetalda beloppet för den kalendermånad då beloppet rätteligen skulle ha betalats in och därefter 2 procent av beloppet för varje påbörjad kalendermånad till och med den då betalning sker, dock längst till och med den månad då bolaget enligt

text: 8 §

text: senast skall lämna deklaration.

beteckning: 8 §

text: Bolag som är skattskyldiga enligt denna lag samt bolag som endast är skyldiga att betala preliminärbelopp skall lämna deklaration. Deklarationen skall ha kommit in till riksskatteverket senast åtta månader efter utgången av verksamhetsåret 1983.

text: Bolag som inte är skyldiga att lämna deklaration men som har rätt till betalning enligt

text: 4 §

text: skall göra en skriftlig ansökan om utbetalning hos riksskatteverket. Ansökningen skall ha kommit in till verket senast tjugo månader efter utgången av verksamhetsåret 1983.

beteckning: 9 §

text: Vinstskatt och avgift enligt

text: 7 §

text: skall ha kommit in till riksskatteverket senast den dag då deklarationen skall ha kommit in till verket. Vid inbetalningen får avdrag göras för erlagt preliminärbelopp.

text: Har ett bolag i syfte att reducera beskattningsunderlaget minskat sin utdelning för verksamhetsåret 1983 och i stället ökat utdelningen för näraliggande år eller har bolaget annars otillbörligen vidtagit åtgärd som syftar till att kringgå denna lag, skall beskattningsunderlaget bestämmas efter vad som får antas ha gällt om bolaget inte hade vidtagit den otillbörliga åtgärden.

text: Regeringen får, om det föreligger synnerliga skäl, helt eller delvis befria ett bolag från skyldigheten att betala preliminärbelopp och avgift enligt

text: 7 §

text: Vid inkomsttaxeringen medges inte avdrag för vinstskatt och avgift enligt

text: 7 §

text: . Belopp som betalas ut enligt

text: 4 §

text: utgör inte skattepliktig intäkt.

text: Lagen (

text: ) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning (

text: förfarandelagen

text: ) gäller i fråga om vinstskatt. Därvid iakttas följande.

text: Reglerna om förhandsbesked i 4 kap. förfarandelagen skall inte tillämpas. Detsamma gäller reglerna om vite, anstånd med skattens erläggande och besvärsrätt för annan än den skattskyldige och allmänt ombud.

text: Vad som i förfarandelagen föreskrivs om en skattskyldig gäller även den som endast är skyldig att betala preliminärbelopp samt den som gör ansökan enligt

text: 8 § andra stycket

text: . Bestämmelserna om skatt gäller också belopp som skall betalas ut enligt

text: 4 §

text: och avgift enligt

text: 7 §

text: . Vid tillämpning av reglerna om efterbeskattning och skattetillägg skall vidare uppgift, som varit ägnad att leda till för hög utbetalning, jämställas med uppgift som varit ägnad att leda till för låg skatt.

text: Beslut om fastställande av skatt får inte meddelas senare än två år och beslut om efterbeskattning inte senare än fyra år från utgången av det kalenderår då verksamhetsåret 1983 gått till ända.


dcterms:title: Förordning (1983:22) om tillämpning av en konvention den 2 juli 1982 mellan Sverige och Nederländerna om social trygghet

rdfs:comment: Endast den svenska texten är med i bilagorna.

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Den konvention mellan Sverige och Nederländerna om social trygghet som har undertecknats den 2 juli 1982 jämte slutprotokoll och en samma dag undertecknad överenskommelse om tillämpning av konventionen skall gälla här i riket från och den 1 mars 1983.

text: Konventionen, slutprotokollet och tillämpningsöverenskommelsen bifogas denna förordning i svensk, nederländsk och engelsk text som bilagorna 1-3.

text: Med behörig myndighet i artiklarna 10 och 30 avses riksförsäkringsverket.

text: Bilaga 1

type: rubrik

text: Konvention mellan Konungariket Sverige och Konungariket Nederländerna om social trygghet

text: Konungariket Sveriges regering och Konungariket Nederländernas regering, som önskar reglera de båda staternas ömsesidiga förhållanden på den sociala trygghetens område, har överenskommit att sluta följande konvention:

text: AVDELNING I. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

text: Artikel 1

text: 1) "Nederländerna" Konungariket Nederländerna och "Sverige" Konungariket Sverige,

text: 2) "territorium"

text: 3) "lagstiftning"

text: 4) "behörig myndighet"

text: 5) "försäkringsorgan"

text: 6) "behörigt försäkringsorgan"

text: 7) "behörig stat"

text: 8) "försäkringsperioder"

text: 9) "kontantförmån" eller "pension"

text: Andra uttryck som används i denna konvention har den innebörd som tillkommer dem enligt den tillämpliga lagstiftningen.

text: I denna konvention avses med uttrycken med avseende på Nederländerna dess territorium i Europa, med avseende på Sverige dess territorium, lagar, förordningar och administrativa föreskrifter rörande de i artikel 2 angivna systemen och grenarna av social trygghet, med avseende på Nederländerna ministern för sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor eller, såvitt avser vårdförmåner enligt sjukförsäkringslagstiftningen, ministern för hälso- och miljövårdsfrågor, med avseende på Sverige regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer det organ eller den myndighet som svarar för tillämpningen av den i artikel 2 angivna lagstiftningen (eller någon del därav), det försäkringsorgan som är behörigt enligt den tillämpliga lagstiftningen, den stat, inom vars territorium det behöriga försäkringsorganet bedinner sig, avgiftsperioder, anställningsperioder, perioder för utövande av förvärvsverksamhet eller bosättningsperioder, som i den lagstiftning enligt vilken de fullgjorts betecknas eller betraktas som försäkringsperioder, samt andra tidsperioder i den mån de i nämnda lagstiftning betraktas som likvärdiga med försäkringsperioder, en kontant förmån eller pension enligt den tillämpliga lagstiftningen, inberäknat alla däri ingående delar som utges av allmänna medel såväl som alla höjningar och tillägg.

text: Denna konvention är tillämplig

text: Artikel 2

ordinal: a

text: sjukförsäkring (kontantförmåner och vårdförmåner vid sjukdom och moderskap),

ordinal: b

text: invaliditetsförsäkring (arbetsoförmåga, olycksfall i arbete och yrkessjukdom),

ordinal: c

text: åldersförsäkring,

ordinal: d

text: försäkring för änkor och efterlevande barn,

ordinal: e

text: arbetslöshetsersättning,

ordinal: f

text: barnbidrag,

text: A. när det gäller Nederländerna på lagstiftningen om

text: sjukförsäkring med föräldraförsäkring,

text: folkpension,

text: tilläggspension,

text: arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd,

text: barnbidrag,

text: arbetsskadeförsäkring.

text: Där ej annat följer av bestämmelsen i punkt 4, skall konventionen jämväl tillämpas på lagstiftning som kodifierar, ändrar eller kompletterar den lagstiftning som anges i punkt 1.

text: Konventionen skall tillämpas på lagstiftning om ett nytt system eller en ny gren av social trygghet utöver de i punkt 1 angivna endast om särskild överenskommelse härom träffas mellan de fördragsslutande staterna.

text: Konventionen skall icke tillämpas på lagstiftning som utvidgar tillämpningsområdet för den i punkt 1 nämnda lagstiftningen till nya grupper av förmånstagare, om behörig myndighet i den berörda staten inom tre månader efter den nya lagstiftningens offentliggörande meddelar den andra statens behöriga myndighet, att en sådan utvidgning av konventionen icke är avsedd.

text: Konventionen skall icke tillämpas på system för social eller medicinsk hjälp eller på speciella system för statsanställda eller personer som behandlas som sådana.

text: B. när det gäller Sverige på lagstiftningen om

text: Artikel 3

text: Konventionen är, i den mån ej annat däri föreskrivs, tillämplig på de fördragsslutande staternas medborgare, andra personer som omfattas eller har omfattats av en fördragsslutande stats lagstiftning och personer som härleder sin rätt från sådana personer.

text: Artikel 4

text: medborgare i den andra fördragsslutande staten,

text: flyktingar och statslösa personer som avses i konventionen den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning och protokollet den 31 januari 1967 till nämnda konvention, ävensom konventionen den 28 september 1954 om statslösa personers rättsliga ställning,

text: andra personer med avseende på rättigheter som de härleder från en medborgare i en fördragsslutande stat eller från en i denna artikel avsedd flykting eller statslös person.

text: Vid tillämpning av en fördragsslutande stats lagstiftning skall, i den mån ej annat föreskrivs i denna konvention, med den fördragsslutande statens medborgare likställas

text: Artikel 5

text: Pensioner och andra kontantförmåner med undantag av förmåner vid arbetslöshet får, i den mån ej annat föreskrivs i denna konvention, icke minskas, ändras, innehållas eller indragas på grund av att förmånstagaren är bosatt inom den andra fördragsslutande statens territorium.

text: Artikel 6

text: I en fördragsslutande stats lagstiftning förekommande bestämmelser om minskning, innehållande eller upphävande av förmåner från en gren av social trygghet när de sammanfaller med förmåner från en annan gren eller med andra inkomster, eller på grund av förvärvsverksamhet, skall gälla för en förmånstagare också i fråga om förmåner förvärvade enligt den andra fördragsslutande statens lagstiftning eller i fråga om inkomst erhållen eller sysselsättning innehavd inom den andra fördragsslutande statens territorium.

type: avdelning

text: AVDELNING II. BESTÄMMELSER OM TILLÄMPLIG LAGSTIFTNING

text: Artikel 7

text: I den mån ej annat föreskrivs i artiklarna 8 och 9 skall arbetstagare vara underkastad lagstiftningen endast i den fördragsslutande stat, inom vars territorium de är sysselsatta. Detta gäller även när arbetstagaren eller hans arbetsgivare är bosatt inom den andra fördragsslutande statens territorium.

text: Om en arbetstagare, som sysselsätts inom en fördragsslutande stats territorium, av sin arbetsgivare utsänds till den andra fördragsslutande statens territorium för att där utföra arbete för denne arbetsgivare, skall den förstnämnda statens lagstiftning fortsätta att gälla för honom till utgången av den tjugofjärde kalendermånaden efter utsändandet, som om arbetstagaren fortfarande sysselsattes inom dess territorium.

text: Vid järnvägs- eller vägtrafikföretag eller flyglinjer anställd resande personal med arbete i båda fördragsslutande staterna skall omfattas av lagstiftningen i den fördragsslutande stat, inom vars territorium företaget har sitt säte. Om någon är anställd vid en filial eller stadigvarande verksamhet som nämnda företag har inom den andra fördragsslutande statens territorium, skall dock sistnämnda fördragsslutande stats lagstiftning gälla.

text: Ett fartygs besättning och andra personer som är stadigvarande sysselsatta på fartyget skall omfattas av lagstiftningen i den fördragsslutande stat, vars flagga fartyget för. Om en person är anställd ombord på ett fartyg, som för den ena fördragsslutande statens flagga, men avlönas för detta arbete av ett företag, som har sin huvudsakliga verksamhet inom den andra fördragsslutande statens territorium, eller av en där bosatt person, skall han dock omfattas av den sistnämnda statens lagstiftning. I fråga om Nederländerna gäller den andra meningen även när ett fartyg för en tredje stats flagga men har en besättning som avlönas av ett företag med huvudsaklig verksamhet i Nederländerna eller av en där bosatt person.

text: En arbetstagare, som med tillämpning av bestämmelserna i denna artikel skall omfattas av lagstiftningen i den ena fördragsslutande staten, skall därvid betraktas som bosatt inom denna fördragsslutande stats territorium.

text: Artikel 8

text: Artikel 9

text: Denna konvention berör icke de bestämmelser i Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser och Wienkonventionen om konsulära förbindelser som avser den lagstiftning som anges i artikel 2 punkt 1.

text: De behöriga myndigheterna i de båda fördragsslutande staterna kan i vissa personers eller persongruppers intresse komma överens om undantag från bestämmelserna i artiklarna 7, 8 eller 9.

text: Bestämmelserna i artikel 8 punkt 4 skall i tillämpliga delar gälla i fall som avses i denna artikel.

text: Artikel 10

text: AVDELNING III. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER I FRÅGA OM OLIKA FÖRMÅNER

text: Kapitel 1. Sjukdom, moderskap och barns födelse

text: Artikel 11

text: Har någon fullgjort försäkringsperioder enligt lagstiftningen i båda de fördragsslutande staterna, skall dessa perioder, i den mån de icke sammanfaller, sammanräknas för förvärv, vidmakthållande eller återfående av rätt till en förmån.

text: En person, som har rätt till vårdförmåner enligt lagstiftningen i en fördragsslutande stat, ävensom hans familjemedlemmar, har rätt till vårdförmåner under en tillfällig vistelse inom den andra fördragsslutande statens territorium, om hälsotillståndet gör det nödvändigt att sådana förmåner omedelbart tillhandahålls.

text: Försäkringsorganet på platsen för den tillfälliga vistelsen utger sådana förmåner enligt den lagstiftning som detta organ har att tillämpa.

text: Punkt 1 gäller icke personer som beger sig till den andra fördragsslutande statens territorium i syfte att där få sjukvård.

text: Artikel 12

text: En person som har rätt till vårdförmåner enligt en fördragsslutande stats lagstiftning, men är bosatt inom den andra fördragsslutande statens territorium, erhåller vårdförmåner även inom den senare statens territorium.

text: Familjemedlemmar till en person som har rätt till vårdförmåner enligt en fördragsslutande stats lagstiftning erhåller sådana förmåner om de är bosatta inom den andra fördragsslutande statens territorium.

text: Försäkringsorganet för bosättningsorten skall tillhandahålla de i punkterna 1 och 2 nämnda förmånerna i enlighet med den lagstiftning som detta organ har att tillämpa.

text: Punkt 2 gäller icke i fall då familjemedlemmarna har rätt till vårdförmåner på grund av att de förvärvsarbetar eller uppbär förmån från det sociala trygghetssystemet i den fördragsslutande stat, inom vars territorium de är bosatta.

text: Artikel 13

text: Artikel 14

text: Frågan om återbetalning av kostnader för förmåner som utgetts enligt artiklarna 12 och 13 avgörs enligt bestämmelser som de behöriga myndigheterna enas om. Dessa kan komma överens om att det icke skall ske någon återbetalning mellan de berörda försäkringsorganen.

text: Artikel 15

text: En person som uppfyller villkoren för rätt till kontanförmåner enligt den behöriga statens lagstiftning, i förekommande fall med iakttagande av bestämmelserna i artikel 11, erhåller dessa förmåner även om han vistas inom den andra statens territorium.

text: Förmånerna utbetalas av det behöriga försäkringsorganet i enlighet med bestämmelserna i den lagstiftning detta organ har att tillämpa.

text: Kaptiel 2. Invaliditet, ålderdom och dödsfall

text: Tillämpning av den nederländska lagstiftningen

text: Artikel 16

text: Om en medborgare i en av de fördragsslutande staterna eller en person som anges i artikel 4 b) var underkastad svensk pensionslagstiftning vid den tidpunkt när den arbetsoförmåga som övergick i invaliditet inträdde och han dessförinnan hade fullgjort en sammanlagd försäkringsperiod av minst tolv månader enligt den nederländska lagstiftningen om invaliditetsförsäkring, har han rätt till förmån enligt den senare lagstiftningen, beräknad enligt reglerna i artikel 17.

text: Beloppet av den förmån som avses i artikel 16 skall beräknas efter förhållandet mellan den sammanlagda längden av de försäkringsperioder som personen i fråga efter fyllda 15 år fullgjort enligt nederländsk lagstiftning och den tidsperiod som förflutit mellan den tidpunkt då han fyllde 15 år och den tidpunkt då den arbetsoförmåga som övergick i invaliditet inträdde.

text: Om den ifrågavarande personen vid tidpunkten då den arbetsoförmåga som övergick i invaliditet inträdde var arbetstagare eller behandlades som sådan, skall förmånen fastställas enligt lagen den 18 februari 1966 om invalidpension (WAO). Om så icke var fallet, skall förmånen faställas enligt lagen den 11 december 1975 om allmän invalidpension (AAW).

text: Som försäkringsperioder fullgjorda enligt den nederländska lagstiftningen skall anses

text: försäkringsperioder fullgjorda enligt lagen den 18 februari 1966 om invalidpension (WAO),

text: försäkringsperioder fullgjorda enligt lagen den 11 december 1975 om allmän invalidpension (AAW),

text: anställningsperioder och därmed likställda perioder fullgjorda i Nederländerna före den 1 juli 1967.

text: Om i fall som avses i punkt 2 första meningen en försäkringsperiod enligt WAO sammanfaller med en försäkringsperiod enligt AAW, medräknas endast den period som fullgjorts enligt WAO.

text: Om i fall som avses i punkt 2 andra meningen en försäkringsperiod enligt AAW sammanfaller med en försäkringsperiod enligt WAO, medräknas endast den försäkringsperiod som fullgjorts enligt AAW.

text: Artikel 17

text: När det gäller ålderspension fastställer det nederländska försäkringsorganet pensionen direkt och uteslutande på grundval av de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den nederländska lagstiftningen om åldersförsäkring.

text: Perioder före den 1 januari 1957, under vilka den ifrågavarande personen var bosatt inom Nederländernas territorium efter uppnådda 15 års ålder eller under vilka han, medan han bodde i annat land, hade inkomst av förvärvsarbete i Nederländerna, skall också betraktas som försäkringsperioder när han inte uppfyller villkoren i den nederländska lagstiftningen för att få sådana perioder behandlade som försäkringsperioder.

text: Perioder före den 1 januari 1957 skall tas med vid beräkning av ålderspensionen, endast om den ifrågavarande personen varit fortlöpande bosatt inom den ena eller båda fördragsslutande staternas territorium under sex år efter att ha uppnått 59 års ålder eller har erlagt avgifter till den nederländska ålderspensionsförsäkringen under denna sexårsperiod.

text: Perioder som avses i punkt 2 tas icke i beräkning när de sammanfaller med perioder som beaktas vid beräkning av ålderpension enligt lagstiftningen i en annan stat än Nederländerna eller när den ifrågavarande personen uppbär hel svensk folkpension.

text: Artikel 18

text: Artikel 19

text: Om en medborgare i en av de fördragsslutande staterna eller en i artikel 4 b) angiven person vid sin död omfattades av svensk lagstiftning om pensioner och dessförinnan hade fullgjort en sammanlagd försäkringsperiod av minst tolv månader enligt den nederländska lagstiftningen om försäkring för änkor och efterlevande barn, har hans änka eller efterlevande barn rätt till förmån enligt denna lagstiftning, beräknad enligt reglerna i artikel 20.

text: Artikel 20

text: Beloppet av den förmån som avses i artikel 19 skall beräknas efter förhållandet mellan den sammanlagda längden av de försäkringsperioder som den avlidne före fyllda 65 år fullgjort enligt nederländsk lagstiftning och den tidsperiod som förflutit mellan den dag då han fyllde 15 år och dödsdagen, dock senast den dag då han fyllde 65 år.

text: Artikel 21

text: Den likställighetsprincip som stadgas i artikel 4 gäller icke frivilligt vald fortsättningsförsäkring för ålderspension och efterlevandepension i den mån det är fråga om bestämmelserna om betalning av nedsatta avgifter.

text: Tillämpning av den svenska lagstiftningen

text: Nederländska medborgare såväl som de personer som anges i artikel 4 b) och 4 c), som icke uppfyller de villkor som enligt den svenska lagstiftningen gäller för dem i fråga om rätt till folkpension, skall, vare sig de är bosatta i Sverige eller annorstädes, ha rätt till folkpension enligt de regler som gäller för utomlands bosatta svenska medborgare.

text: Handikappersättning som icke utgår som tillägg till folkpension, vårdbidrag för handikappat barn, pensionstillskott och inkomstprövade pensionsförmåner utbetalas till personer som anges i föregående punkt, förutsatt att de är bosatta i Sverige, varvid reglerna i nämnda punkt gäller i tillämpliga delar.

text: Artikel 22

text: Artikel 23

text: Om en medborgare i en av de fördragsslutande staterna eller en person som anges i artikel 4 b) eller c) icke har fullgjort erforderliga svenska försäkringsperioder för att uppfylla villkoren för rätt till svensk folkpension enligt de bestämmelser som gäller för utom Sverige bosatta svenska medborgare, skall försäkringsperioder fullgjorda enligt den nederländska lagstiftningen medräknas i den mån de icke sammanfaller med svenska försäkringsperioder.

text: Om försäkringsperioder har fullgjorts både enligt den svenska försäkringen för tilläggspension och enligt den nederländska lagstiftningen, skall dessa perioder, i den mån de inte sammanfaller, läggas samman om så erfordras för förvärv av rätt till tilläggspension.

text: Vid beräkning av tilläggspensionens belopp skall medräknas endast försäkringsperioder fullgjorda enligt svensk lagstiftning.

text: En person som icke är svensk medborgare kan icke gottskrivas pensionspoäng för inkomst av förvärvsarbete då han är bosatt utom Sverige.

text: Artikel 24

text: Kapitel 3. Arbetslöshet

text: Har en person omfattats av lagstiftningen i båda de fördrags slutande staterna, sammanräknas för förvärv av rätt till ersättning vid arbetslöshet de försäkrings- eller anställningsperioder som skall beaktas enligt lagstiftningen i båda staterna, i den mån de icke sammanfaller.

text: För tillämpning av första punkten krävs att personen i fråga senast var underkastad lagstiftningen i den fördragsslutande stat, enligt vars lagstiftning han ansöker om ersättning, och har utfört förvärvs arbete inom denna stats territorium i sammanlagt minst fyra veckor under de senaste 12 månaderna innan ansökan gjordes.

text: Artikel 25

text: Punkt 1 skall likväl tillämpas, om anställningen utan arbetstagarens förvållande upphört tidigare än efter fyra veckor och var avsedd att vara längre tid.

text: Artikel 26

text: Från den ersättningstid, vartill rätt föreligger enligt svensk lagstiftning på grund av bestämmelserna i artikel 25, avdrages den tid, för vilken ett nederländskt försäkringsorgan inom de senaste tolv månaderna före framställningen om ersättning utgivit ersättning till den arbetslöse.

text: Kapitel 4. Barnbidrag

text: Allmänt barnbidrag utges enligt svensk lagstiftning för ett barn som är bosatt i Sverige och är nederländsk medborgare på samma villkor som för barn som är svenska medborgare.

text: Om rätt till barnbidrag föreligger enligt lagstiftningen i båda de fördragsslutande staterna för samma barn och för samma period, skall barnbidrag utges enligt lagstiftningen i den fördragsslutande stat, inom vars territorium barnet är bosatt.

text: Artikel 27

text: AVDELNING IV. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Artikel 28

text: De behöriga myndigheterna kan komma överens om tillämpningsbestäm melser till denna konvention. De skall vidare tillse att förbindelseorgan utses i vardera staten för att underlätta tillämpningen av konventionen.

text: Vid tillämpningen av denna konvention skall myndigheter och försäkringsorgan i de fördragsslutande staterna lämna varandra bistånd i samma utsträckning som vid tillämpningen av den egna statens lagstiftning. Sådant ömsesidigt administrativt bistånd lämnas kostnadsfritt.

text: Myndigheter och försäkringsorgan i de fördragsslutande staterna kan vid tillämpning av konventionen meddela sig direkt med varandra på engelska eller franska.

text: Myndigheter, försäkringsorgan och organ för rättsskipning i en fördragsslutande stat får icke avvisa ansökningar eller andra handlingar som inges till dem av det skälet att de är avfattade på främmande språk om de är skrivna på den andra statens officiella språk, på engelska eller på franska.

text: En fördragsslutande stats diplomatiska och konsulära representa tioner kan begära upplysningar direkt hos myndigheter och försäkringsorgan inom den andra fördragsslutande statens territorium för att kunna tillvarata egna medborgares intressen.

text: Artikel 29

text: Artikel 30

text: De behöriga myndigheterna skall hålla varandra underrättade om de åtgärder som vidtas inom den egna statens territorium för tillämpningen av konventionen.

text: Artikel 31

text: Inom den ena fördragsslutande statens territorium medgiven befrielse från stämpelavgifter och andra avgifter för intyg och handlingar, som skall företes för myndigheter och försäkringsorgan i nämnda stat, skall gälla även för intyg och handlingar, som vid tillämpningen av denna konvention skall företes för myndigheter och försäkringsorgan inom den andra fördragsslutande statens territorium. Handlingar och intyg, som skall företes i ärenden enligt denna konvention behöver icke legaliseras genom diplomatisk eller konsulär myndighet.

text: Ansökningar, besvär och andra handlingar, som enligt en fördragsslutande stats lagstiftning inom en fastställd tid skall ingivas till en myndighet eller ett försäkringsorgan, skall anses ha inkommit i rätt tid, om de inom den fastställda tiden ingivits till en motsvarande myndighet eller ett motsvarande organ i den andra fördragsslutande staten.

text: En ansökan om förmån, som inges enligt den ena fördragsslutande statens lagstiftning, skall bedömas som en ansökan om motsvarande förmån enligt den andra fördragsslutande statens lagstiftning. I fråga om ansökan om ålderspension gäller dock detta ej om sökanden anger att ansökan avser pension endast enligt den förstnämnda fördragsslutande statens lagstiftning.

text: Artikel 32

text: Om det enligt denna konvention åligger ett försäkringsorgan i en fördragsslutande stat att utbetala kontantförmåner till en förmånstagare som vistas inom den andra fördragsslutande statens territorium, skall betalningsskyldigheten bestämmas i den förra statens valuta. Försäkringsorganet kan med befriande verkan göra utbetalningen i den andra statens valuta.

text: Om det enligt denna konvention åligger ett försäkringsorgan i en fördragsslutande stat att göra utbetalningar till ett försäkringsorgan i den andra fördragsslutande staten, skall betalningsskyldigheten bestämmas i den andra statens valuta. Det förra försäkringsorganet kan med befriande verkan göra utbetalningen i nämnda valuta.

text: Kapitalöverföringar som följer av tillämpningen av denna konvention skall ske enligt de tillämpliga överenskommelser som gäller mellan de fördragsslutande staterna vid överföringstillfället.

text: Artikel 33

text: Om ett försäkringsorgan i en fördragsslutande stat, när det beviljar eller omprövar invalid-, ålders- eller efterlevandepensioner enligt avdelning III kapitel 2, har utgivit ett högre belopp till en förmånstagare än denne har rätt till, kan nämnda organ anmoda det försäkringsorgan i den andra fördragsslutande staten som ansvarar för utbetalning av en motsvarande ersättning till förmånstagaren att dra av det för mycket utbetalda beloppet från en retroaktiv ersättning som det utbetalar till denne. Det senare organet skall överföra det avdragna beloppet till det organ som har fordringsrätten. Om avdrag inte kan göras för vad som utgivits för mycket, skall bestämmelserna i punkt 2 gälla.

text: Om försäkringsorganet i en fördragsslutande stat i andra fall har betalat ett belopp till en förmånstagare utöver vad denne har rätt till, kan organet, på de villkor och med de begränsningar som stadgas i den lagstiftning det har att tillämpa, anmoda det försäkringsorgan i den andra fördragsslutande staten som ansvarar för utbetalning av ersättning till förmånstagaren att från nämnda ersättning dra av vad som utgivits för mycket. Det senare organet skall, på de villkor och inom de gränser som gäller enligt den lagstiftning som det har att tillämpa, göra avdraget som om organet självt betalat ut för stort belopp och skall överföra det avdragna beloppet till det organ som har fordringsrätten.

text: Artikel 34

text: Tvister, som uppkommer vid tillämpningen av denna konvention, skall lösas genom förhandlingar mellan de behöriga myndigheterna.

text: Om en tvist icke har blivit avgjord inom sex månader efter det begäran först framställdes om förhandlingar enligt föregående punkt, skall den underställas en skiljedomstol, vars sammansättning och arbetssätt skall överenskommas mellan de fördragsslutande staterna.

text: Artikel 35

text: Skiljedomstolen skall slita tvisten enligt de grundläggande principerna för denna konvention och i konventionens anda. Skiljedomen skall vara slutlig och bindande för de fördragsslutande staterna.

text: AVDELNING V. ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

text: Artikel 36

text: Denna konvention äger tillämpning även på försäkringsfall som inträffat före dess ikraftträdande. Konventionen grundar likväl ingen rätt till utbetalning av förmåner för tid före dess ikraftträdande. För fastställande av rätt till förmåner beaktas dock försäkrings- eller bosättningsperioder som fullgjorts före konventionens ikraft trädande.

text: En förmån som icke beviljats eller som indragits på grund av den försäkrades nationalitet eller på grund av dennes bosättning inom den andra fördragsslutande statens territorium eller på grund av något annat hinder som undanröjts genom denna konvention, skall efter ansökan beviljas eller åter utbetalas när konventionen träder i kraft.

text: Efter ansökan skall en förmån som beviljats före denna konventions ikraftträdande omräknas, varvid konventionens bestämmelser skall tillämpas. Sådana förmåner kan också omräknas utan ansökan. Omräkningen får icke medföra minskning av utgående förmån.

text: Bestämmelser i de fördragsslutande staternas lagstiftning som avser preskription och upphörande av rätten till förmåner skall icke tillämpas på rätt enligt bestämmelserna i punkterna 1-3 ovan, under förutsättning att förmånstagaren inkommer med ansökan om förmån inom två år från konventionens ikraftträdande.

text: Övergångsbestämmelserna i svensk lagstiftning om beräkning av folkpension för personer födda 1929 eller tidigare och beräkning av tilläggspension för personer födda 1923 eller tidigare berörs icke av denna konvention.

text: Bestämmelserna i svensk lagstiftning om rätt till folkpension för svenska medborgare som är bosatta utom Sverige berörs icke av artikel 5 i denna konvention.

text: Artikel 37

text: Denna konvention kan uppsägsas av var och en av de båda fördragsslutande staterna. Uppsägningen skall meddelas senast tre månader före utgången av det löpande kalenderåret, varefter konventionen upphör att gälla vid nämnda kalenderårs slut.

text: Uppsäges konventionen, skall dess bestämmelser fortsätta att gälla för redan förvärvade förmåner utan hinder av vad som kan ha stadgats i de båda fördragsslutande staternas lagstiftning rörande begränsningar i rätten till förmån vid bosättning eller medborgarskap i annat land. Den rätt till framtida förmåner, som kan ha förvärvats på grund av konventionens bestämmelser, skall regleras genom särskild överenskommelse.

text: Artikel 38

text: Artikel 39

text: De båda fördragsslutande staterna skall skriftligen underrätta varandra när de åtgärder som författningsenligt erfordras i staten för ikraftträdandet av denna konvention har fullgjorts. Konventionen skall träda i kraft första dagen i tredje månaden efter den dag då den sista av dessa underrättelser lämnades.

text: Till bevis härom har de båda regeringarnas befullmäktigade ombud undertecknat denna konvention.

text: Som skedde i två exemplar i Stockholm den 2 juli 1982 på svenska, nederländska och engelska språken, vilka texter äger lika vitsord.

text: För Konungariket Sverige Voor het Koninkrijk Zweden For the Kingdom of Sweden Karin Söder Bilaga 2

text: Slutprotokoll

text: Vid undertecknandet av konventionen mellan Konungariket Sverige och Konungariket Nederländerna om social trygghet (nedan kallad "konventionen") har undertecknade befullmäktigade ombud kommit överens om följande:

text: i fråga om den nederländska lagstiftningen om sjukförsäkring (vårdförmåner) gäller konventionens avdelning III kapitel 1 endast personer som är försäkrade enligt bestämmelserna i sjukförsäkrings lagen (Ziekenfondswet).

text: Detta protokoll är en integrerande del av konventionen.

text: Upprättat i två exemplar i Stockhom den 2 juli 1982 på svenska, nederländska och engelska språken, vilka texter äger lika vitsord.

text: För Konungariket Sverige Voor het Koninkrijk Zweden For the Kingdom of Sweden Karin Söder Bilaga 3

text: Administrativ överenskommelse om tillämpningen av konventionen mellan Konungariket Sverige och Konungariket Nederländerna om social trygghet, undertecknad i Stockholm den 2 juli 1982

text: för Sverige regeringen

text: för Nederländerna social- och arbetsmarknadsministern och hälso- och miljövårdsministern,

text: Med stöd av artikel 28 i konventionen mellan Konungariket Sverige och Konungariket Nederländerna om social trygghet, undertecknad i Stockholm den 2 juli 1982, har de behöriga myndigheterna i de två staterna, nämligen kommit överens om följande tillämpningsbestämmelser till konventionen:

text: AVDELNING I. ALLÄNNA BESTÄMMELSER

text: Artikel 1

text: avses med uttrycket "konventionen" konventionen mellan Konungariket Nederländerna och Konungariket Sverige om social trygghet, undertecknad i Stockholm den 2 juli 1982,

text: har de uttryck som förklaras i artikel 1 i konventionen den betydelse som anges i nämnda artikel.

text: I denna överenskommelse

text: Förbindelseorgan enligt artikel 28 i konventionen är

text: Artikel 2

text: A. i Nederländerna

text: (a) för vårdförmåner vid sjukdom, moderskap och arbetsskador Ziekenfondsraad, Amstelveen,

text: (b) för ålders- och efterlevandepension och för barnbidrag Sociale Verzekeringsbank, Amsterdam,

text: (c) för övriga förmåner Gemeenschappelijk Administratiekantoor, Amsterdam,

text: B. i Sverige

text: (a) för arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd arbetsmarknadsstyrelsen, Solna,

text: Förbindelseorganen har de uppgifter som anges i denna överenskommelse. Vid tillämpningen av konventionen kan de träda i omedelbar förbindelse såväl med varandra som med berörda personer eller dessas ombud. De skall bistå varandra vid tillämpningen av konventionen.

text: (b) för övriga förmåner riksförsäkringsverket, Stockholm.

text: I den stat, vars lagstiftning skall äga fortsatt tillämpning, skall det försäkringsorgan som anges i

text: andra stycket

text: utfärda ett intyg, utvisande att denna lagstiftning skall äga fortsatt tillämpning,

text: Artikel 3

text: (a) på begäran av arbetstagaren eller dennes arbetsgivare i fall som avses i artikel 8 i

text: första stycket

text: i konventionen,

text: De organ som avses i

text: första stycket

text: är

text: (b) i fall som avses i artikel 10 i konventionen. i Nederländerna Sociale Verzekeringsraad, Zoetermeer, i Sverige riksförsäkringsverket, Stockholm, eller den allmänna försäkringskassan för regionen.

text: AVDELNING II. TILLÄMPNING AV DE SÄRSKILDA BESTÄMMELSERNA OM OLIKA FÖRMÅNER

text: Artikel 4

text: Vid tillämpningen av detta kapitel förstås med

text: "försäkringsorgan på platsen för tillfällig vistelse"

text: i Nederländerna Algemeen, Nederlands Onderling Ziekenfonds U.A., Utrecht,

text: i Sverige den allmänna försäkringskassan för regionen,

text: "försäkringsorgan på bosättningsorten"

text: i Nederländerna den sjukkassa (Ziekenfonds) på bosättningsorten som personen i fråga väljer,

text: i Sverige den allmänna försäkringskassan för regionen.

text: För tillämpning av artikel 11 i konventionen av en fördragsslutande stats försäkringsorgan skall den person, varom fråga är, förete intyg för organet om de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den andra statens lagstiftning.

text: På begäran av personen i fråga skall sådant intyg utfärdas

text: Om den person, varom fråga är, inte kan förete det erforderliga intyget skall försäkringsorganet begära det hos det försäkringsorgan som nämns i

text: andra stycket

text: Artikel 5 i Nederländerna av den företagsförening (bedrijfsvereniging), till vilken den försäkrades senaste arbetsgivare var ansluten. Om emellertid den person, varom fråga är, endast varit försäkrad för vårdförmåner skall intyget utfärdas av den sjukkassa (Ziekenfonds), till vilken personen i fråga senast varit ansluten, i Sverige av riksförsäkringsverket eller den allmänna försäkrings kassan för regionen.

text: För att erhålla vårdförmåner under tillfällig vistelse i den stat som inte är den behöriga staten skall den person, varom fråga är, förete ett intyg om sin rätt till förmåner för en person eller institution som är bemyndigad att lämna den nödvändiga vården och som arbetar inom socialförsäkringssystemet. Detta intyg skall utfärdas av det behöriga försäkringsorganet. Intyget skall äga giltighet för den längsta tid som anges däri, räknat från dagen för utfärdandet. De behöriga myndigheterna kan komma överens om att försäkringsbesked utfärdade av det behöriga försäkringsorganet skall gälla som sådant intyg.

text: Om den person, varom fråga är, inte kan förete det erforderliga intyget skall försäkringsorganet på platsen för den tillfälliga vistelsen begära det hos det behöriga försäkringsorganet.

text: Artikel 6

text: För att erhålla vårdförmåner enligt artikel 13 första eller

text: andra stycket

text: i konventionen skall ifrågavarande personer låta inskriva sig hos försäkringsorganet för bosättningsorten och därvid, om det behövs, förete ett intyg om sin rätt till förmåner. Detta intyg skall utfärdas av det behöriga försäkringsorganet. Om sådant intyg inte företes, skall försäkringsorganet för bosättningsorten begära det hos det behöriga försäkringsorganet.

text: Det i

text: första stycket

text: angivna intyget skall gälla till dess försäkringsorganet för bosättningsorten erhåller meddelande om att det återkallats.

text: Försäkringsorganet för bosättningsorten skall underrätta det behöriga försäkringsorganet när inskrivning sker enligt

text: första stycket

text: Ifrågavarande personer skall underrätta försäkringsorganet för bosättningsorten om sådana ändringar i sina förhållanden som kan påverka rätten till vårdförmåner. Detta gäller särskilt varje förändring i bosättningsförhållanden och varje upphörande eller förändring av anställning eller förvärvsverksamhet för den försäkrade personens del.

text: Försäkringsorganet för bosättningsorten skall, så snart det erhåller kännedom därom, underrätta det behöriga försäkringsorganet om varje förändring som kan påverka anslutningen till försäkringsorganet eller rätten till vårdförmåner för de personer varom fråga är.

text: Artikel 7

text: Artikel 8

text: Ingen återbetalning skall äga rum mellan försäkringsorgan för kostnader för förmåner enligt artiklarna 12 och 13 i konventionen. Förekommer skäl att anta att det har uppkommit en avsevärd obalans mellan kostnaderna på ömse sidor, skall emellertid nya förhandlingar äga rum om den framtida regleringen av denna fråga på begäran av en stats behöriga myndighet.

text: För att erhålla kontantförmåner får en försäkrad person som uppehåller sig i den stat som ej är den behöriga staten vända sig till försäkringsorganet i vistelsestaten, nämligen

text: Artikel 9 i Nederländerna till det behöriga distriktskontoret för Gemeenschappelijk Administratiekantoor, som handlar på Nieuwe Algemene Bedrijfsverenigings vägnar, i Sverige till den allmänna försäkringskassan för regionen.

text: Det behöriga försäkringsorganet kan få arbetsoförmågan medicinskt bekräftad genom förmedling av försäkringsorganet för den försäkrade personens vistelseort. Den undersökande läkarens utlåtande skall särskilt ange hur länge arbetsoförmågan beräknas bestå och skall sändas till det behöriga försäkringsorganet inom tre dagar efter undersökningen.

text: På begäran av det behöriga försäkringsorganet skall försäkrings organet för ifrågavarande persons vistelseort, om så erfordras, genomföra senare administrativa kontrollåtgärder och medicinska undersökningar som om personen i fråga var försäkrad hos det senare organet.

text: Det behöriga försäkringsorganet skall betala kontantförmåner direkt till den berättigade personen med användande av lämpligt betalnings sätt, särskilt internationell betalningsorder.

text: Detta försäkringsorgan skall genast underrätta de behöriga försäkringsorganet om en sådan framställning.

text: Kapital 2. Invaliditet, ålderdom och efterlevande (pensioner)

text: De behöriga försäkringsorganen skall omedelbart underrätta varandra om varje pensionsansökan, på vilken avdelning III, kapitel 2, och artikel 32 i konventionen är tillämpliga.

text: Artikel 10

text: De behöriga försäkringsorganen skall vidare underrätta varandra om omständigheter av betydelse för ett beslut om pension med bifogande av läkarutlåtanden som kan vara av betydelse.

text: De behöriga försäkringsorganen skall underrätta varandra om beslut som meddelas under förfarandet för att fastställa en persion.

text: Denna underrättelse skall ges på särskild blankett som även skall innehålla alla uppgifter som behövs för att det behöriga försäkringsorganet i den andra staten skall kunna utreda ärendet. Denna underrätetlse ersätter andra handlingar som kan fordras till stöd för ansökan.

text: Nämnda organs slutliga beslut skall samtidigt sändas till sökanden av försäkringsorganet i den stat inom vars territorium denne är bosatt.

text: Artikel 11

text: Pensioner skall utbetalas direkt till de pensionsberättigade utom i fall som avses i artikel 34 första stycket i konventionen. I de fall nämnda bestämmelse tillämpas skall den skuld som uppstått på grund av att ett försäkringsorgan utbetalat ett för högt pensionsbelopp regleras genom att beloppet utbetalas till nämnda försäkringsorgan.

text: Artikel 12

text: Artikel 11 äger motsvarande tillämpning på livräntor enligt den svenska lagstiftningen om arbetsskador.

text: Kapitel 3. Arbetslöshet

text: Artikel 13

text: Ansöker någon med åberopande av avdelning III, kapitel 3, i konventionen om kontantförmån vid arbetslöshet i den ena staten skall upplysningar inhämtas från försäkringsorganet i den andra staten, där så erfordras, genom förbindelseorganet i denna stat.

text: Kapitel 4. Barnbidrag

text: Artikel 14

text: Det behöriga försäkringsorganet i den stat inom vars territorium barnet är bosatt skall förse det behöriga försäkringsorganet i den andra staten med alla upplysningar som behövs för tillämpning av artikel 27,

text: andra stycket

text: , i konventionen.

text: AVDELNING III. SLUTBESTÄMMELSER

text: Formulär till intyg och andra handlingar som avses i denna överenskommelse skall fastställas av förbindelseorganen.

text: Förutsatt att de bemyndigats därtill av de behöriga myndigheterna kan förbindelseorganen vidtaga om ytterligare administrativa åtgärder för tillämpningen av denna överenskommelse.

text: Artikel 15

text: Förbindelseorganen och försäkringsorganen skall korrespondera på engelska eller franska.

text: Förbindelseorganen skall när det behövs bistå varandra med att översätta ansökningar och andra handlingar, som har skrivits på deras officiella språk, till engelska eller franska.

text: Artikel 16

text: Artikel 17

text: Kostnader för läkarundersökningar som är nödvändiga för beviljande eller omprövning av förmåner skall återbetalas av det försäkrings organ på vars begäran de gjorts till det försäkringsorgan som ombersörjt åtgärderna, på basis av de avgifter det senare organet tillämpar.

text: Artikel 18

text: Denna överenskommelse träder i kraft samtidigt med konventionen och kan sägas upp med tillämpning av samma bestämmelser som gäller för konventionen.

text: Upprättat i Stockhom den 2 juli 1982 i två exemplar på svenska, nederländska och engelska språken, vilka texter äger lika vitsord.

text: För den behöriga svenska myndigheten Voor de bevoegde Zweedse autoriteit For the competent Swedish authority Karin Söder


rpubl:andrar: ändr. 1, 4, 5, 7, 9 §§, rubr. närmast före 7 §; ny 7 b §; omtryck

rpubl:andrar: nuvarande 7 b § betecknas 7 a §; ändr. 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 8, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 9 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 6 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990. De nya föreskrifterna tillämpas första gången i fråga om statsbidrag för redovisningsåret 1990/91.

dcterms:title: Förordning (1983:238) om särskilt statsbidrag till lokal skolutveckling

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande föreskrifter

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om särskilt statsbidrag till lokal skolutveckling såsom komplement till en kommuns statsbidrag enligt förordningen (

text: Förordning (1984:630).

text: Med

text: kommun

text: avses i denna förordning primärkommun och kommunalförbund mellan primärkommuner i samma län.

text: Statsbidrag enligt denna förordning beräknas för tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår (

text: redovisningsår

text: Skolöverstyrelsens fördelning

text: Inför varje redovisningsår fördelar skolöverstyrelsen mellan landets länsskolnämnder de medel som regeringen anvisar för statsbidrag enligt denna förordning, om något annat inte följer av

text: andra stycket

text: Skolöverstyrelsen skall fördela en del av medlen direkt till kommuner som behöver extra bidrag till lokal skolutveckling på grund av att de har stort avstånd till högskolor och samtidigt ett lågt antal lärare.

text: Övriga medel skall fördelas mellan länsskolnämnderna i län med kommuner som behöver extra bidrag till lokal skolutveckling på grund av stora skolproblem eller behov av lokala åtgärder för att utveckla utbildningen i sina grundskolor och gymnasieskolor samt sin kommunala utbildning för vuxna (

text: grundvux och komvux

text: Skolöverstyrelsen gör så snart det kan ske en preliminär fördelning mellan länsskolnämnderna av de medel som regeringen väntas anvisa för det kommande redovisningsåret och som inte skall fördelas direkt till kommuner. En sådan preliminär fördelning är inte bindande när skolöverstyrelsen slutligt fördelar medlen.

text: Förordning (1990:277).

text: Länsskolnämndens fördelning

text: Det belopp som skolöverstyrelsen tilldelar en länsskolnämnd för statsbidrag enligt denna förordning skall länsskolnämnden fördela mellan sådana kommuner i länet, som har behov av extra bidrag till lokal skolutveckling.

text: personalutbildning på grund av stora skolproblem,

text: utvecklingsarbete som är av värde för skolväsendet.

text: Förordning (1990:277).

text: Vid fördelningen skall länsskolnämnden ta hänsyn till om kommunen behöver extra bidrag till

text: Bidragets användning

text: I fråga om användningen av statsbidrag enligt denna förordning gäller föreskrifterna i förordningen (

text: ) om statsbidrag till lokal skolutveckling m. m. Dock får bidraget endast användas till lokal skolutveckling för grundskolan, gymnasieskolan, grundvux och komvux.

text: Förordning (1989:258).

text: Ansökan om bidrag och utbetalning m. m.

text: Bidrag som avses i

text: 4 § andra stycket

text: betalas ut av skolöverstyrelsen utan ansökan.

text: Ansökan om bidrag enligt

text: 5 §

text: görs av kommunens skolstyrelse. Ansökan skall ges in till länsskolnämnden senast den dag länsskolnämnden bestämmer.

text: Förordning (1990:277).

beteckning: 7 a §

text: Länsskolnämnden skall fatta beslut om fördelningen i så god tid som möjligt inför det redovisningsår som bidraget avser.

text: För kommunernas planering bör länsskolnämnden så snart det kan ske och senast den 1 april göra en preliminär fördelning av de medel som länsskolnämnden väntas bli tilldelad för det kommande redovisningsåret. En sådan preliminär fördelning är inte bindande när länsskolnämnden slutligt fördelar medlen.

text: Förordning (1985:378).

ordinal: 7 a

text: Beslutat bidrag för en kommun skall betalas ut av den beslutande myndigheten i december och juni under redovisningsåret med hälften vid varje tillfälle. Om bidraget är lågt, får den beslutande myndigheten betala ut hela beloppet i juni.

text: Förordning (1990:277).

text: I fråga om uppgiftsskyldighet, innehållande av statsbidrag m. m. tillämpas

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till särskilda insatser inom skolområdet.

text: Förordning (1987:740).

text: Förbud mot överklagande

text: Skolöverstyrelsens och länsskolnämndernas beslut om fördelning enligt

text: och

text: 5 §§

text: får inte överklagas.


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: upph. 21 §; ändr. 5, 19 §§

rpubl:andrar: ändr. 25 §

rpubl:andrar: ändr. 34 §

dcterms:identifier: SFS 1983:250 i lydelse enligt SFS 1997:1057

dcterms:title: Frivårdsförordning (1983:250)

rdfs:label: Justitiedepartementet L5

text: Villkorlig dom

text: Nöjdförklaring enligt

text: 38 kap. 1 § brottsbalken

text: avges inför den domstol som har meddelat domen, chefen för en kriminalvårdsanstalt eller ett häkte eller någon annan tjänsteman där som har förordnats att ta emot sådan förklaring. Förklaring inför annan än den domstol som har meddelat domen får inte avges utan att domen eller domsbevis finns att tillgå för den som tar emot förklaringen. Innan förklaring lämnas, skall den dömde upplysas om innebörden av förklaringen.

text: Anteckning om nöjdförklaring skall göras i protokollet eller upptas på annat sätt i akten i målet. Avges förklaring inför annan än den domstol som har meddelat domen, skall den som tar emot förklaringen genast underrätta domstolen om förklaringen.

text: Förordning (1990:1023).

text: Skyddstillsyn

text: I en dom på skyddstillsyn skall anges vilken frivårdsmyndighet som skall ansvara för övervakningen av den dömde.

text: Förordning (1990:1023).

text: När en underrättelse om en dom på skyddstillsyn kommer in till frivårdsmyndigheten, skall myndigheten genast vidta de åtgärder som behövs för att övervakningen snabbt skall bli verkningsfull. Har övervakare inte förordnats i domen, skall myndigheten förordna övervakare. Sådant förordnande skall meddelas genast, om påföljden har börjat verkställas, och i annat fall så snart verkställigheten skall påbörjas.

text: Förordning (1990:1023).

text: Till övervakare förordnas handläggande tjänsteman vid frivårdsmyndigheten eller annan lämplig person.

text: Den dömde bör få tillfälle att yttra sig angående valet av övervakare.

text: Förordning (1990:1023).

text: Så snart det kan ske skall frivårdsmyndigheten lämna övervakaren och den dömde meddelande om övervakningen enligt formulär som fastställs av Kriminalvårdsstyrelsen (

text: övervakningsmeddelande

text: Om en annan frivårdsmyndighet har avgett yttrande enligt lagen (

text: ) om särskild personutredning i brottmål, m. m. om den dömde, skall också den myndigheten underrättas om övervakningen.

text: Förordning (1992:297).

text: Frivårdsmyndigheten får förordna att ansvaret för övervakningen skall flyttas till en annan frivårdsmyndighet, om detta är motiverat av ändrade förhållanden.

text: Överflyttas övervakningen, skall den frivårdsmyndighet till vilken övervakningen flyttas, den dömde och övervakaren genast underrättas. Den myndighet som har meddelat förordnandet skall genast sända en kopia av domen och övriga handlingar om den dömde till den andra frivårdsmyndigheten.

text: Förordning (1990:1023).

text: Frivårdsmyndigheten får entlediga övervakaren och förordna någon annan i hans ställe.

text: Förordning (1990:1023).

text: När en övervakningsnämnds beslut, som får överklagas, inte har meddelats i den dömdes närvaro, skall beslutet genast skriftligen delges honom.

text: Frivårdsmyndigheten skall på lämpligt sätt underrätta den dömde och övervakaren om andra beslut av övervakningsnämnden än som avses i

text: första stycket

text: Förordning (1990:1023).

text: I samband med att den dömde meddelas varning, skall han få ett skriftligt besked om detta.

text: Om varningen skall delges den dömde av annan myndighet än den som har beslutat om varningen, skall beslutet och de övriga handlingar som behövs sändas till myndigheten. Så snart varningen har delgetts den dömde, skall den myndighet som har beslutat om varningen underrättas och handlingarna återställas.

text: Meddelas beslut att den dömde skall omhändertas enligt

text: 28 kap. 11 § brottsbalken

text: genom polisens försorg, skall beslutet sändas till polismyndigheten i den ort, där den dömde vistas eller senast har vistats eller har sin hemort. Beslutet bör innehålla en anmaning till polismyndigheten att efterlysa den dömde, om han ej kan anträffas på annat sätt, samt att omedelbart underrätta beslutsmyndigheten och frivårdsmyndigheten så snart den dömde har omhändertagits. I beslutet bör även erinras om att den dömde inte får hållas kvar längre än en vecka på grund av beslutet.

text: Har den dömde omhändertagits enligt

text: 28 kap. 11 § brottsbalken

text: , skall frivårdsmyndigheten skyndsamt göra den utredning om den dömde som behövs och ge beslutsmyndigheten förslag till lämpliga åtgärder.

text: Förordning (1990:1023).

text: Fängelse

text: Beslutar kriminalvårdsnämnden eller en övervakningsnämnd om övervakning av villkorligt frigiven, skall i beslutet anges vilken frivårdsmyndighet som skall ansvara för övervakningen. I annat fall ansvarar den frivårdsmyndighet som har beslutat om övervakning för den frigivne, så länge ansvaret inte har flyttats till någon annan frivårdsmyndighet.

text: Förordning (1990:1023).

text: Tjänsteman vid frivårdsmyndigheten skall såvitt möjligt besöka den dömde i anstalten. Om det är lämpligt, bör myndigheten även genom kontakt med den dömdes familj och andra närstående göra sig underrättad om sådant som kan vara av betydelse för övervakningen.

text: Förordning (1990:1023).

text: Om den som villkorligt friges skall stå under övervakning under prövotiden, skall frivårdsmyndigheten, om möjligt före frigivningen, tillställa övervakaren och den dömde övervakningsmeddelande.

text: Förordning (1990:1023).

text: Frivårdsmyndigheten skall hålla övervakaren underrättad om den dömdes förhållanden under anstaltstiden. Myndigheten skall se till att övervakaren besöker den dömde i anstalten i den utsträckning det behövs samt i övrigt verka för den intagnes kontakt med övervakaren under anstaltstiden.

text: Förordning (1990:1023).

text: Har en villkorligt frigiven person inte ställts under övervakning vid frigivningen, är frivårdsmyndigheten i den ort där den frigivne uppehåller sig mera varaktigt behörig att med stöd av

text: 26 kap. 11 § brottsbalken

text: senare förordna om övervakning för tiden intill dess att ett år av prövotiden har förflutit, om det bedöms som påkallat. Åtgärd enligt

text: 26 kap. 18 § brottsbalken

text: beträffande villkorligt frigiven som inte ställts under övervakning beslutas av övervakningsnämnden i den ort som har angetts nyss. Beslutar frivårdsmyndigheten eller nämnden att han skall ställas under övervakning, tillämpas

text: 13 §

text: Förordning (1990:1023).

text: Förklarar en övervakningsnämnd villkorligt medgiven frihet helt eller delvis förverkad, skall nämnden genast sända beslutet till kriminalvårdsstyrelsen. Är den frigivne omhändertagen enligt

text: 26 kap. 22 § brottsbalken

text: , skall beslutet i stället sändas till den myndighet som svarar för förvaringen av den omhändertagne.

text: Förordning (1990:1023).

text: Bestämmelserna i

text: 9 §§

text: tillämpas också i fråga om den som har villkorligt frigivits.

text: Bestämmelserna i

text: 10 §

text: gäller även när omhändertagande har beslutats enligt

text: 26 kap. 22 § brottsbalken

text: Gemensamma bestämmelser om övervakning

text: Chefen för en frivårdsmyndighet skall ha tillsyn över och ansvara för övervakningsverksamheten inom myndighetens verksamhetsområde.

text: Frivårdsmyndigheten skall se till att varje övervakningsuppdrag blir utfört på ett tillfredsställande sätt samt, med särskilt iakttagande av nedan angivna föreskrifter, ge övervakaren råd och riktlinjer om hur uppdraget skall utföras och fortlöpande lämna honom annat biträde.

text: Förordning (1990:1023).

text: Frivårdsmyndigheten skall se till att övervakaren snarast får reda på innehållet i domen och i ett yttrande som avgetts enligt lagen (

text: ) om särskild personutredning i brottmål, m.m.

text: Myndigheten skall vidare se till att övervakaren får reda på vad den dömde har att rätta sig efter under prövotiden och följderna av att han begår brott eller annars åsidosätter vad som åligger honom. Övervakaren skall noggrant redovisa detta för den dömde.

text: Förordning (1992:297).

text: I samband med att en övervakning börjar skall en tjänsteman vid frivårdsmyndigheten så snart som möjligt och senast inom en månad sammanträffa med den dömde och övervakaren. Därvid bör bestämmas på vilket sätt och i vilken omfattning den dömde skall hålla kontakt med övervakaren, frivårdsmyndigheten eller annan samt närmare om vad den dömde i övrigt skall ha att iaktta till följd av domen.

text: Vidare skall särskilt undersökas i vilken utsträckning frivårdsmyndighetens medverkan behövs för att förmedla stöd och hjälp enligt

text: 26 kap. 14 § brottsbalken

text: Vid sammanträffandet skall upprättas en plan för övervakningen som anger vilka åtgärder som skall vidtas. Planen skall omprövas så ofta det finns anledning till det.

text: Har föreskrift som avses i

text: 28 kap. 6 a § andra stycket brottsbalken

text: meddelats behöver åtgärder som har angetts i första--

text: tredje styckena

text: vidtas endast om det är nödvändigt med hänsyn till behandlingens utformning.

text: Förordning (1990:1023).

text: 21 § har upphävts genom förordning (1992:297).

type: upphavd

text: Anhålls eller häktas den som står under övervakning och begär han personligt stöd eller annan hjälp, som inte lämpligen kan lämnas av den myndighet som svarar för förvaringslokalen, skall frivårdsmyndigheten vidta de åtgärder som behövs.

text: Förordning (1990:1023).

text: Finner frivårdsmyndigheten på grund av rapport från övervakaren, anmälan enligt

text: 28 kap. 6 a § tredje stycket brottsbalken

text: eller av annan anledning att övervakningsnämnden bör fatta beslut enligt

text: brottsbalken

text: i fråga som rör den dömde, skall frivårdsmyndigheten anmäla det till nämnden.

text: Förordning (1990:1023).

text: Uppkommer hinder för övervakaren att fullgöra sitt uppdrag, skall frivårdsmyndigheten pröva om någon annan person skall förordnas till övervakare.

text: Förordning (1990:1023).

text: Frivårdsmyndigheten skall efter samråd med övervakaren avge yttrande om den dömdes förhållanden under övervakningstiden, när sådant yttrande begärs av domstol, nämnd som avses i

text: 37 kap.

text: brottsbalken

text: , åklagarmyndighet, länsstyrelse eller polisstyrelse till underlag för prövning av mål eller ärende som handläggs av domstolen eller myndigheten. Sådant yttrande skall också på begäran avges till Regeringskansliet, när det behövs för beredningen av nådeärende.

text: Förordning (1996:1520).

text: I fall där den som är villkorligt frigiven inte står under övervakning efter det att ett år av prövotiden har förflutit, skall frivårdsmyndigheten göra anmälan till övervakningsnämnden, om sådana omständigheter har förekommit som kan föranleda att den frigivne bör ställas under övervakning. Detsamma gäller när den som undergår skyddstillsyn inte står under övervakning efter det att ett år av prövotiden har förflutit.

text: Vad som sägs i

text: första stycket

text: skall tillämpas på motsvarande sätt när det i fråga om den som undergår skyddstillsyn före övervakningstidens utgång har förekommit omständigheter som medför att beslut bör fattas om övervakning för längre tid.

text: Anmälan skall göras av den frivårdsmyndighet som har eller senast haft ansvaret för övervakningen eller, om den dömde inte har stått under övervakning, av den frivårdsmyndighet vars verksamhetsområde omfattar den ort där den dömde uppehåller sig mera varaktigt.

text: Förordning (1990:1023).

text: Övervakaren skall samarbeta med frivårdsmyndigheten och hålla myndigheten underrättad om allt av vikt rörande övervakningen. Han bör vidare samråda med den dömdes familj och andra närstående för att få deras bistånd att hjälpa och stödja den dömde.

text: Vid utgången av varannan månad samt annars när frivårdsmyndigheten begär det skall övervakaren avge rapport till frivårdsmyndigheten om den dömdes förhållanden. Övervakaren skall underrätta den dömde om innehållet i rapporten, om särskilda skäl inte talar mot det.

text: Förordning (1990:1023).

text: Övervakaren skall regelbundet sammanträffa med den dömde. Han skall besöka den dömde i hans hem så ofta det behövs.

text: Om befogenhet för övervakaren att meddela anvisningar, medge lättnader och vidta jämkningar beträffande föreskrifter finns bestämmelser i

text: 26 kap. 17 §

text: och

text: 28 kap. 6 §

text: brottsbalken

text: . Innan övervakaren vidtar sådan åtgärd bör han samråda med den dömde, om det lämpligen kan ske.

text: Övervakaren skall till frivårdsmyndigheten anmäla den åtgärd som han vidtagit, om den inte är av ringa betydelse.

text: Förordning (1990:1023).

text: Övervakningen skall fullgöras på ett sådant sätt att den dömde eller hans anhöriga inte i onödan tillfogas obehag.

text: Finner övervakaren att den dömde åsidosätter vad som åligger honom under övervakningstiden, att meddelad föreskrift bör ändras, att ny föreskrift bör meddelas eller att föreskrift inte längre behövs, skall han anmäla detta till frivårdsmyndigheten.

text: Förordning (1990:1023).

text: Uppkommer på grund av flyttning eller av någon annan orsak svårighet för övervakaren att personligen utöva övervakningen, skall han genast anmäla detta till frivårdsmyndigheten.

text: Förordning (1990:1023).

text: Övervakare, som ej är handläggande tjänsteman vid frivårdsmyndigheten, har rätt till ersättning som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: Förordning (1990:1023).

text: Chefen för frivårdsmyndigheten får överlåta till någon annan tjänsteman vid myndigheten att besluta om sådana uppgifter som enligt

text: brottsbalken

text: eller denna förordning skall beslutas av myndigheten.

text: Vad som har sagts nu gäller inte uppgifter enligt

text: 26 kap. 12 § första meningen brottsbalken

text: och

text: 18 § första stycket

text: denna förordning.

text: Förordning (1997:1057).

text: Handräckning av polismyndighet enligt

text: 38 kap. 12 § brottsbalken

text: för att den dömde skall inställas hos frivårdsmyndigheten bör begäras endast när syftet med en sådan begäran inte kan nås på något annat sätt.

text: Förordning (1990:1023).

text: Vad som föreskrivs om övervakare i denna förordning gäller, med undantag av

text: 29 §

text: , i tillämpliga delar också den som med stöd av

text: 26 kap. 12 § brottsbalken

text: har förordnats att biträda vid övervakningen (

text: biträdande övervakare

text: De närmare föreskrifter som behövs för verkställighet av denna förordning meddelas av kriminalvårdsstyrelsen.


rpubl:andrar: ändr. 8 §; ny 13 a §

dcterms:title: Förordning (1983:257) med instruktion för övervakningsnämnderna

rdfs:label: Justitiedepartementet PO

text: Om övervakningsnämndernas verksamhetsområden och om indelning av vissa övervakningsnämnder på avdelningar gäller särskilda bestämmelser.

text: I fråga om beslut som angår en övervakningsnämnds administration gäller

text: 11 §

text: allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: Övervakningsnämnden sammanträder på kallelse av ordföranden eller när minst två av nämndens övriga ledamöter begär det.

text: Övervakningsnämnden sammanträder på en skyddskonsulentexpedition, om en sådan finns inom verksamhetsområdet. Finns ingen skyddskonsulentexpedition, sammanträder nämnden på den ort, som är angiven i dess beteckning. Om särskilda skäl föreligger, får nämnden dock sammanträda på annan ort för behandling av ett visst eller vissa ärenden.

text: Övervakningsnämnden biträds av en sekreterare, som förordnas av nämnden. Mer än en sekreterare får förordnas endast om kriminalvårdsstyrelsen medger det.

text: Vid handläggning av ärenden som angår övervakningsnämndens administration är nämnden beslutför när ordföranden och minst två andra ledamöter är närvarande.

text: Ärendena avgörs efter föredragning av sekreteraren eller, om nämnden så beslutar, av en kriminalvårdstjänsteman.

text: Nämnden får föreskriva att en tjänsteman inom skyddskonsulentorganisationen eller en annan kriminalvårdstjänsteman skall närvara vid ett sammanträde för att lämna upplysningar. En kriminalvårdstjänsteman har alltid rätt att närvara, när nämnden behandlar ett ärende som han handlägger.

text: Till ett sammanträde får även kallas den dömde, övervakare eller biträdande övervakare som inte är kriminalvårdstjänsteman, tjänsteman inom socialtjänsten eller vid arbetsförmedling, anhörig till den dömde eller annan person som kan lämna upplysningar eller råd för behandlingen av den dömde.

text: Chefen för kriminalvårdsregionen har rätt att närvara vid nämndens sammanträden.

text: Vid övervakningsnämndens sammanträden skall föras protokoll, som skall justeras av ordföranden. Detta gäller dock inte sådana ärenden som avses i

text: 2 §

text: I

text: 19 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om rätt att få en avvikande mening antecknad.

text: Förordning (1986:870).

text: Vad som föreskrivs i denna paragraf gäller ej i fråga om ärenden som avses i

text: 2 §

text: Underrättelse om övervakningsnämndens beslut skall sändas till skyddskonsulenten och, om den som beslutet avser är intagen i kriminalvårdsanstalt, till styresmannen vid anstalten.

text: Övervakningsnämnden skall genom besök i de kriminalvårdsanstalter som hör till nämndens verksamhetsområde skaffa sig kännedom om förhållandena i anstalterna. Därvid skall tillfälle beredas de intagna till samtal med nämnden eller ledamot av denna.

text: Nämnden har rätt att göra framställningar till kriminalvårdsstyrelsen och, såvitt gäller intagna i lokalanstalter, till chefen för kriminalvårdsregionen om de intagnas behandling eller förhållandena i övrigt i anstalterna.

text: Ordföranden i övervakningsnämnden skall övervaka att nämndens arbete bedrivs i föreskriven ordning och utan onödig tidsutdräkt.

text: Övervakningsnämnden skall varje år före den 1 mars ge in en berättelse till kriminalvårdsstyrelsen om sin verksamhet under det senaste kalenderåret.

text: Sekreteraren hos övervakningsnämnden skall ansvara för att ärenden och inkommande handlingar diarieförs, bereda och föredra ärenden i den mån föredragningen inte enligt

text: 7 §

text: ankommer på annan, efter ordförandens anvisningar föra protokoll vid nämndens sammanträden, upprätta förslag till expeditioner, skrivelser och årsredogörelse samt i övrigt fullgöra de uppgifter som åläggs honom.

beteckning: 13 a §

text: Övervakningsnämndens ordförande och sekreterare samt den eller de kriminalvårdstjänstemän som ordföranden utser får pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar och frågor som uppkommer i samband med att nämndens beslut överklagas eller att omprövning begärs av ett sådant beslut.

text: Förordning (1986:870).

text: Kallelser eller andra handlingar får tillställas den dömde genom delgivning.

text: Bestämmelserna i denna förordning om övervakningsnämnden gäller även en avdelning av nämnden.

text: En ledamot eller en ersättare får tillfälligt tjänstgöra i en annan avdelning än den han tillhör.


text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling, och gäller till utgången av år 1983.

text: Vad som föreskrivs i

text: 2 §

text: tillämpas dock först från och med den 1 juni 1983.

dcterms:title: Förordning (1983:260) om beräkningen av vissa statliga bruttopensionsförmåner

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Denna förordning gäller vid beräkningen av egen- eller familjepensionsförmån enligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287) -- SPR -- eller enligt föreskrifter som Kungl. Maj:t har meddelat före SPR.

text: Med socialförsäkringsförmån och tilläggsbelopp till basbelopp avses i denna förordning detsamma som i lagen (

text: ) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m. m.

text: När en statlig bruttopensionsförmån skall minskas med en socialförsäkringsförmån, skall vid beräkningen av socialförsäkringsförmånens storlek hänsyn inte tas till tilläggsbeloppet till basbeloppet.

text: Den som den 31 maj 1983 har rätt till en statlig bruttopensionsförmån och en socialförsäkringsförmån har också rätt till ett engångsbelopp. Detta utgör fem gånger skillnaden mellan det belopp som pensionsförmånen uppgår till enligt

text: 2 §

text: och det belopp som denna förmån uppgår till utan hänsyn till vad som sägs i nämnda paragraf.

text: Engångsbeloppet skall därvid beräknas på grundval av förhållandena nämnda dag.


rpubl:andrar: ny 15 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: En ledamot som har utsetts med stöd av äldre föreskrifter kvarstår som ledamot i rådet under den tid som han har utsetts för.

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1983:261 i lydelse enligt SFS 1995:924

dcterms:title: Förordning (1983:261) om statlig trafikflygarutbildning

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: För trafikflygarutbildning finns en trafikflygarhögskola som ingår i krigsflygskolan vid Försvarsmakten.

text: Högskolan leds av en chef.

text: Till högskolan är knutet ett utbildningsråd.

text: Förordning (1994:711).

text: Uppgifter

text: Trafikflygarhögskolan har till uppgift att ge de studerande vid högskolan grundläggande civil trafikflygarutbildning.

text: Utbildningen skall anordnas så att de studerande förvärvar de kunskaper och färdigheter som krävs för fortsatt utbildning och anställning som flygstyrman och befälhavare i såväl tung civil luftfart som övrigt kommersiellt flyg.

text: Efter medgivande av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får även annan utbildning anordnas vid högskolan.

text: Förordning (1994:4).

text: Utbildningsrådet skall fortlöpande följa utbildningen vid trafikflygarhögskolan.

text: ägna uppmärksamhet åt övergripande frågor som rör planering och genomförande av utbildningen samt utbildningsmetoder,

text: följa utvecklingen i fråga om antagning och godkännande av studerande,

text: överväga principiella frågor som rör behovet av personal och kompetenskrav för lärare och annan personal,

text: överväga principiella frågor som rör den grundläggande trafikflygarutbildningen,

text: föreslå de åtgärder i fråga om utbildningen som rådet finner påkallade eller i övrigt lämpliga.

text: Förordning (1994:4).

text: Det åligger rådet särskilt att

text: Utbildningsrådet

text: Utbildningsrådet består av en ordförande och högst tre andra ledamöter.

text: Ordföranden förordnas av regeringen. Av övriga ledamöter utses en av vardera Försvarsmakten, Luftfartsverket och Högskoleverket.

text: Rådet skall sammanträda minst två gånger varje år. Därutöver skall rådet sammanträda när ordföranden eller minst två andra ledamöter begär det.

text: Förordning (1995:924).

text: Utbildningen

text: Trafikflygarutbildningen skall planeras så att det i

text: 2 §

text: angivna syftet med denna kan uppnås. Vidare bör en så god samordning som möjligt åstadkommas mellan utbildningen vid trafikflygarhögskolan och den vidareutbildning som de studerande avses genomgå.

text: Trafikflygarutbildningen skall bygga på att de studerande har gått igenom en linje i gymnasieskolan som omfattar minst två läsår eller att de har motsvarande utbildning.

text: Trafikflygarutbildningen skall delas upp i olika skeden. Tiden för varje skede skall anges i en utbildningsplan som gäller för hela utbildningen. För utbildningen under varje skede skall finnas en kursplan.

text: Utbildningsplanen och kursplanerna fastställs av Försvarsmakten efter förslag av chefen förr krigsflygskolan och efter samråd med utbildningsrådet. Innan en plan fastställs skall den ha godkänts av luftfartsverket.

text: Förordning (1994:711).

text: är svensk medborgare,

text: när utbildningen påbörjas, är minst tjugo och högst tjugosju år,

text: har genomgått särskild antagningsprövning enligt vad Försvarsmakten bestämmer,

text: uppfyller villkoren för allmän behörighet till högskola enligt

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: antingen har sådana kunskaper i engelska som motsvarar en slutförd lärokurs om minst tre årskurser på någon linje i gymnasieskolan och efter genomgången utbildning fått lägst betyget 3 i ämnet eller har sådana kunskaper i engelska som motsvarar en slutförd lärokurs om minst två årskurser med fullständig studiekurs på tre- eller fyraårig linje i gymnasieskolan och efter genomgången utbildning fått lägst betyget 3 i ämnet,

text: har sådana kunskaper i svenska som motsvarar en slutförd lärokurs om minst två årskurser på någon linje i gymnasieskolan och efter genomgången utbildning fått lägst betyget 3 i ämnet,

text: har sådana kunskaper i matematik som motsvarar en slutförd lärokurs om minst tre årskurser på någon linje i gymnasieskolan och efter genomgången utbildning fått lägst betyget 3 i ämnet,

text: har sådana kunskaper i fysik eller i naturkunskap som motsvarar en slutförd lärokurs om minst två årskurser på någon linje i gymnasieskolan och efter genomgången utbildning fått lägst betyget 3 i ämnet, och

text: uppfyller de villkor som anges i

text: 84 § tredje stycket

text: luftfarts- förordningen (

text: Behörig att antas till trafikflygarutbildningen är den som

text: Frågor huruvida sökanden till utbildningen uppfyller de villkor som avses i

text: första stycket 9

text: prövas av Luftfartsverket. Uppfyller en sökande villkoren, skall verket utfärda ett bevis därom.

text: Förordning (1994:711).

text: Om det finns särskilda skäl, får Försvarsmakten i enskilda fall medge undantag från ett eller flera av de i

text: 8 § 1

text: --8 angivna behörighetsvillkoren.

text: Förordning (1994:711).

text: Frågor om antagning till trafikflygarutbildningen avgörs av Försvarsmakten efter samråd med utbildningsrådet.

text: Förordning (1994:711).

text: visar sig olämplig för fortsatt utbildning,

text: inte längre uppfyller de behörighetsvillkor som anges i

text: 8 §

text: , eller

text: på grund av sjukdom eller av någon annan orsak är frånvarande från utbildningen i sådan utsträckning att han inte kan tillgodogöra sig denna.

text: Från trafikflygarutbildningen får skiljas den som

text: Frågor om skiljande från utbildningen avgörs av chefen för krigsflygskolan efter anmälan av chefen för trafikflygarhögskolan.

text: Luftfartsverket skall underrättas om beslut om att skilja någon från utbildningen.

text: Den som med godkänt resultat har gått igenom hela trafikflygarutbildningen eller ett eller flera skeden av den skall få ett bevis över utbildningen (

text: utbildningsbevis

text: Den som utan att ha uppnått godkänt resultat har gått igenom hela trafikflygarutbildningen eller ett eller flera skeden av den skall få ett intyg över utbildningen (

text: utbildningsintyg

text: Utbildningsbevis och utbildningsintyg utfärdas av chefen för krigsflygskolan.

text: Övriga bestämmelser

text: Beslut enligt denna förordning av chefen för trafikflygarhögskolan eller chefen för krigsflygskolan får överprövas av överbefälhavaren eller den chef för avdelning i högkvarteret som överbefälhavaren bestämmer.

text: Beslut av Luftfartsverket och beslut av Försvarsmakten som fattats av någon annan än chefen för trafikflygarhögskolan eller chefen för krigsflygskolan får överklagas hos regeringen. Beslut enligt

text: 12 §

text: , som har överprövats enligt

text: första stycket

text: , får dock inte överklagas.

text: Förordning (1994:711).

text: Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av Försvarsmakten.

text: Förordning (1994:711).

text: Den som är elev vid den norska trafikflygarskolan Torp får meddelas trafikflygarutbildning vid trafikflygarhögskolan. Beträffande sådana elever gäller inte

text: 10 §§

text: Förordning (1988:145).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Bestämmelsen i

text: 1 §

text: i dess nya lydelse skall tillämpas för hela förändringsåret 1989.

text: Utan hinder av

text: 2 §

text: gäller att en ansökan om ändrade återbetalningsvillkor för förändringsåret 1990 får göras till utgången av år 1989.

type: lista

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (

text: ) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån skall upphöra att gälla vid utgången av år 1989. Dock får ändrade återbetalningsvillkor med stöd av lagen medges även för förändringsåret 1990.

text: Beträffande lån som har fått ändrade återbetalningsvillkor med stöd av lagen skall lagen fortsätta att tillämpas.

dcterms:title: Lag (1983:271) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån

text: En låntagare, som har beviljats studielån enligt studiehjälpsreglementet (

text: ), kan begära att lånet jämte ränta skall återbetalas som om fråga vore om återbetalningspliktiga studiemedel enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: I sådana fall gäller bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: studiestödslagen

text: i dess lydelse före den 1 januari 1989 och i denna lag.

text: Lag (1989:202).

text: De ändrade återbetalningsvillkoren skall alltid gälla med verkan från och med den 1 januari visst år (

text: förändringsåret

text: Ansökan om ändrade återbetalningsvillkor skall ges in till centrala studiestödsnämnden och får tidigast avse tiden från och med nästkommande 1 januari (

text: förändringsdagen

text: ). Om ansökan ges in senare än den 31 augusti visst år, får den dock tidigast avse tiden från och med den 1 januari andra året efter ansökningsåret.

text: Frågor om ändrade återbetalningsvillkor prövas av centrala studiestödsnämnden.

text: Förändringen skall omfatta samtliga amorteringar och ränteannuiteter. Centrala studiestödsnämnden får besluta att årsränta, som har förfallit till betalning på förändringsdagen, skall omfattas av förändringen.

text: För sådan låntagare som inte har uppburit återbetalningspliktiga studiemedel före förändringsdagen skall bestämmelsen i

text: 8 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349)

text: om första avgiftsåret avse det år från och med vilket förändringen sker. Årsbeloppet för detta år beräknas dock till det belopp som skulle ha utgått i amortering och ränteannuitet för året, om förändringen inte hade skett. Om den återbetalningsskyldige efter förändringsdagen uppbär återbetalningspliktiga studiemedel enligt

text: studiestödslagen

text: beräknas årsbeloppet för närmast följande år enligt

text: 8 kap.

text: 28 §§

text: studiestödslagen

text: För sådan låntagare som har uppburit återbetalningspliktiga studiemedel för vilka årsbelopp enligt

text: 8 kap. 22 § studiestödslagen (1973:349)

text: skall beräknas för förändringsåret gäller följande bestämmelser.

text: Bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: 28 §§

text: studiestödslagen

text: om avgiftsår d skall avse det år från och med vilket förändringen sker. Bestämmelserna i samma paragraf om nya studiemedel skall därvid tillämpas på de amorteringar och ränteannuiteter och årsräntor som omfattas av förändringen. Årsbeloppet för avgiftsår d får dock inte bestämmas till lägre belopp än det som skulle ha utgått i amortering och ränteannuitet för samma år, om förändringen inte hade skett.

text: För låntagare som har uppburit återbetalningspliktiga studiemedel, för vilka årsbelopp inte skall beräknas för förändringsåret, gäller att återbetalningen av samtliga lån, som skall återbetalas som studiemedel, börjar enligt bestämmelserna i

text: 8 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349)


rpubl:andrar: ändr. bil. 1-4

rpubl:andrar: ändr. bil. 1-5

rpubl:andrar: ändr. bil. 5

rpubl:andrar: ändr. 33 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §, bil. 2

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993.

text: Bestämmelsen i bilaga 2 såvitt avser Arméns infanteri- och kavallericentrum, att Infanteriets officershögskola skall vara belägen i Linköping, skall dock tillämpas först från och med den 1 september 1993.

dcterms:title: Förordning (1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten

rdfs:comment: Bilagorna inte med här. Bilaga 2 har ändrats genom SFS1992:1161. Bilagorna ej med här. Rättelseblad SFS1990:533 har iakttagits.

text: Försvarsmaktens uppgifter m. m.

text: Försvarsmaktens uppgift är att försvara landet mot väpnade angrepp utifrån. Försvarsmakten skall ha sådan beredskap att den tidigt kan möta sådana angrepp.

text: Försvarsmakten skall i fred inrikta verksamheten på att bygga upp krigsförband och att förbereda förbandens användning för landets försvar. Försvarsmakten skall i fred också ha förmåga att upptäcka och a vvisa kränkningar av svenskt territorium. Försvarsmakten skall kunna ställa en utlandsstyrka till förfogande för fredsbevarande verksamhet utomlands.

text: Förordning (1992:1161).

text: Verksamheten i fred (

text: produktionen

text: ) inom försvarsmakten planeras och genomförs för särskilda program. För den övergripande planeringen bildas huvudprogram och avvägningsprogram. Huvudprogrammen och avvägningsprogrammen delas i sin tur in i delprogram.

text: Det finns fem huvudprogram, nämligen Operativ ledning m. m., Arméförband, Marinförband, Flygvapenförband och Gemensamma myndigheter.

text: Om indelningen i avvägningsprogram och delprogram finns särskilda föreskrifter.

text: Produktionen hänförs till produktionsområden. Det finns följande huvudproduktionsområden, nämligen Ledning och förbandsverksamhet, Materielanskaffning, Anskaffning av mark, anläggningar och lokaler samt Forskning och utveckling.

text: Förordning (1990:533).

text: Försvarsmaktens organisation

text: Försvarsmaktens krigsorganisation utgörs av överbefälhavaren med högkvarteret och de övriga särskilda ledningsorganen samt av krigsförbanden.

text: Försvarsmaktens fredsorganisation utgörs av de myndigheter som enligt bilagorna till denna förordning hänförs till något av huvudprogrammen Operativ ledning m. m., Arméförband (

text: försvarsgrenen armén

text: ), Marinförband (

text: försvarsgrenen marinen

text: ), Flygvapenförband (

text: försvarsgrenen flygvapnet

text: ) eller Gemensamma myndigheter. Till försvarsmaktens fredsorganisation hör även väg- och vattenbyggnadskåren.

text: Försvarsmaktens indelning i fred med myndigheternas benämning, organisation och lokalisering framgår av bilagorna till denna förordning.

text: Hos myndigheterna finns utöver vad som framgår av bilagorna personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel. Personalen utgörs av militära och civila tjänstemän. Cheferna för försvarsmaktens myndigheter är militära tjänstemän, om inte annat framgår av denna förordning.

text: I mån av behov och tillgång på medel får myndigheterna anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Överbefälhavaren, cheferna för armén, marinen och flygvapnet (

text: försvarsgrenscheferna

text: ) samt de myndigheter som anges i bilaga 5 till denna förordning är myndigheter på central nivå.

text: Militärbefälhavarna och chefen för första flygeskadern är myndigheter på högre regional nivå.

text: Övriga är myndigheter på lägre regional eller lokal nivå.

text: Verksamhetens ledning och genomförande

text: Ledning

text: Överbefälhavaren leder försvarsmakten och har uppsikt över dess verksamhet.

text: Under överbefälhavaren leder försvarsgrenscheferna verksamheten inom försvarsgrenarna.

text: Operativ verksamhet m. m.

text: Överbefälhavaren leder det militära försvaret av landet och har det yttersta ansvaret för att försvarsmakten är krigsduglig.

text: Överbefälhavaren svarar för att försvarsmakten har den beredskap som läget kräver. Han skall anmäla till regeringen om det behövs beredskapshöjande åtgärder utöver dem som han får besluta om.

text: bedriva krigsfallsstudier och upprätta planer för mobilisering och militära operationer samt att leda mobilisering och militära operationer,

text: leda och bedriva militär underrättelse- och säkerhetstjänst,

text: kontrollera att krigsförbanden och försvarsmakten i övrigt har krigsduglighet och beredskap,

text: ingripa mot kränkningar av svenskt territorium.

text: Det åligger överbefälhavaren särskilt att

text: Överbefälhavaren får meddela övriga myndigheter inom försvarsmakten föreskrifter för att tillgodose den operativa verksamhetens krav.

text: Varje militärbefälhavare leder försvaret av ett militärområde eller ett annat tilldelat område.

text: Militärbefälhavaren svarar för att beredskapen inom området är sådan som läget kräver samt för att utbildningen i krigsförband samordnas med hänsyn till planerna för operationernas genomförande.

text: leda operativa krigsförberedelser och genomföra militära operationer,

text: leda mobiliseringsförberedelser och mobilisering,

text: bedriva militär underrättelse- och säkerhetstjänst,

text: kontrollera att krigsförbanden och de delar i övrigt av försvarsmakten som avses för militärområdets försvar har krigsduglighet och beredskap,

text: upptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium.

text: Det åligger militärbefälhavaren särskilt att

text: markstridskrafterna av arméfördelningscheferna, försvarsområdesbefälhavarna och vissa fristående förbandschefer,

text: marinstridskrafterna av cheferna för marinkommandon, kustartilleriförsvar och marindistrikt,

text: flygstridskrafterna av chefen för första flygeskadern och cheferna för flygkommandon.

text: Förordning (1993:530).

text: Under militärbefälhavaren leds

text: Programansvar

text: Myndigheter inom försvarsmakten med programansvar är överbefälhavaren och övriga myndigheter på central nivå.

text: utarbeta underlag för statsmakternas beslut om målen för försvarsmaktens verksamhet och om försvarsmaktens utveckling på kort sikt (programplan) och på lång sikt (perspektivplan),

text: yttra sig till regeringen över övriga programansvariga myndigheters förslag i anslagsframställningar m. m. om inriktningen av produktionen (primäruppdragsförslag),

text: i fråga om försvarsmakten i dess helhet svara för de uppgifter som anges i

text: 18 § 3

text: Överbefälhavaren är högsta programansvariga myndighet och skall i den egenskapen

text: Överbefälhavaren får meddela övriga myndigheter inom försvarsmakten föreskrifter för att uppställda mål för produktionen skall nås med ett så rationellt utnyttjande av resurserna som möjligt. Övriga myndigheter med programansvar får meddela sådana föreskrifter för de myndigheter som genomför produktion för programmet.

text: Överbefälhavaren får meddela övriga myndigheter inom försvarsmakten föreskrifter för att tillgodose behovet av planering och budgetering. Sådana föreskrifter får dock inte avse frågor vid värnpliktsverket om bedömning, uttagning, fördelning, tillhörighet och registrering av enskilda värnpliktiga eller frågor om befrielse från eller anstånd med värnpliktstjänstgöring.

text: Förordning (1987:495).

text: Överbefälhavaren har programansvaret för huvudprogrammet Operativ ledning m. m., chefen för armén har programansvaret för huvudprogrammet Arméförband, chefen för marinen har programansvaret för huvudprogrammet Marinförband och chefen för flygvapnet har programansvaret för huvudprogrammet Flygvapenförband.

text: Andra myndigheter inom försvarsmakten har programansvar enligt vad som framgår av bilaga 5 till denna förordning.

text: utarbeta underlag för beslut om avvägningen inom programmet,

text: lämna förslag till den produktion som varje myndighet skall bedriva inom programmet,

text: följa produktionens utveckling vid de myndigheter som arbetar för programmet och vid behov vidta åtgärder för att ändra produktionens inriktning,

text: värdera produktionens resultat i förhållande till målen,

text: genomföra utredningar och studier.

text: Programansvaret för de myndigheter som avses i

text: 17 §

text: är att

text: Produktionen

text: Försvarsmaktens myndigheter genomför produktion inom de produktionsområden och verksamhetsfält som anges i bilagorna till denna förordning. Myndigheterna på lägre regional och lokal nivå genomför sin produktion för respektive huvudprogram inom huvudproduktionsområdena Ledning och förbandsverksamhet samt Anskaffning av mark, anläggningar och lokaler.

text: Förordning (1990:533).

text: Målen för produktionen skall uppfyllas till så låga kostnader som möjligt.

text: Produktionen styrs genom uppdrag. I uppdraget preciseras produktionen genom att uppgifter anges och resurser anvisas. Om det behövs skall också särskilda handlingsregler meddelas.

text: Regeringen ger uppdrag till myndigheterna på central nivå. Med utgångspunkt i dessa uppdrag lämnas uppdrag vidare till myndigheterna inom försvarsmakten enligt

text: 26 §§

text: Överbefälhavaren ger uppdrag till militärbefälhavarna.

text: Försvarsgrenscheferna ger uppdrag till myndigheterna inom försvarsgrenen. I fråga om produktionen vid arméns förband ges uppdragen dock till militärbefälhavarna.

text: Militärbefälhavarna ger uppdrag till myndigheterna på lägre regional eller lokal nivå inom militärområdet. Uppdrag som de har fått enligt

text: 23 §

text: lämnas också till berörda myndigheter utanför militärområdet.

text: Utöver vad som följer av

text: 25 §§

text: får en myndighet i samråd med en annan myndighet lämna uppdrag till den myndigheten.

text: En myndighet som har gett ett uppdrag skall kontrollera det resultat som har uppnåtts. Den myndighet som har genomfört ett uppdrag skall analysera och värdera resultatet.

text: samordna produktionen mellan erhållna uppdrag inom samma produktionsområde,

text: samordna väsentlig styrinformation till myndigheter som de ger uppdrag,

text: tillhandahålla myndigheter med programansvar underlag för deras planering.

text: Myndigheter på central nivå med ansvar för produktion skall

text: I de fall där en myndighets verksamhetsfält enligt bilagorna 1--4 till denna förordning omfattar stödproduktion skall myndigheten lämna stöd till andra myndigheters produktion. Överbefälhavaren meddelar närmare föreskrifter om sådant stöd.

text: Överbefälhavaren samt, under honom, militärbefälhavarna och de som enligt särskilda föreskrifter har ansvar som garnisonschefer skall också i övrigt verka för att försvarsmaktens resurser utnyttjas gemensamt på ett rationellt sätt.

text: uppdraget inte kan fullgöras i sin huvudsakliga del,

text: uppdraget kan lösas med väsentligen mindre resurser än vad som har anvisats,

text: en handlingsregel strider mot andra föreskrifter som gäller för produktionen.

text: En myndighet skall anmäla till den myndighet som har lämnat ett uppdrag, om

text: Om en myndighet finner att den inte kan följa en föreskrift som har meddelats med stöd av

text: 16 §

text: på grund av att föreskriften strider mot en föreskrift som en annan myndighet har meddelat, skall myndigheten anmäla detta till överbefälhavaren. Om samförstånd inte kan nås, skall frågan underställas regeringen.

text: Fackuppgifter

text: Fackuppgiften är att inom ett visst sakområde lämna expertmässigt underlag för produktionen. Myndigheternas fackuppgifter framgår av bilagorna till denna förordning.

text: vara förtrogen med utvecklingen inom sakområdet,

text: följa förhållandena inom sakområdet vid myndigheterna,

text: lämna förslag om verksamhetens inriktning, särskilt i samband med den operativa verksamheten och planeringen på lång sikt samt i arbetet med att ta fram underlag för anslagsframställningar, uppdrag och årsredovisningar,

text: i övrigt stödja myndigheterna i syfte att göra verksamheten effektivare, särskilt i fråga om utvecklingen och införandet av arbetsmetoder inom sakområdet.

text: i samråd med berörda programansvariga myndigheter meddela föreskrifter för produktionen inom sakområdet,

text: efter hörande av överbefälhavaren och berörd försvarsgrenschef kontrollera produktionsförhållandena inom sakområdet vid myndigheterna inom försvarsmakten.

text: I fackuppgiften ingår särskilt att

text: En myndighet med fackuppgifter skall anmäla till överbefälhavaren om en myndighet på central nivå i sin verksamhet inte tillräckligt beaktar väsentliga förslag som den förstnämnda myndigheten har lämnat. Om samförstånd inte kan nås, skall frågan underställas regeringen.

text: Tillsynsansvar

text: Försvarets sjukvårdsstyrelse skall ha tillsyn över hälso- och sjukvården samt djurhälsovården, djursjukvården och djurskyddet inom försvarsmakten.

text: Av särskilda bestämmelser kan följa att en myndighet också i övrigt utövar tillsyn över viss verksamhet och har rätt att meddela föreskrifter för den verksamheten.

text: Förordning (1992:953).

text: Verksamhet inom totalförsvaret

text: Försvarsmaktens myndigheter skall samverka med myndigheter, organisationer och företag, vars verksamhet berör totalförsvaret. Överbefälhavaren skall samordna mobiliseringsplanläggningen och den operativa planläggningen inom försvarsmakten med motsvarande planläggning inom övriga delar av totalförsvaret.

text: På central nivå företräder överbefälhavaren försvarsmakten i frågor som har betydelse för avvägningen mellan militära och civila behov av samhällets resurser.

text: Överbefälhavaren skall tillhandahålla underlag rörande totalförsvarets militära del för tillämpningen av plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: och lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m. m.

text: På högre regional nivå samverkar militärbefälhavaren med civilbefälhavaren för att åstadkomma en enhetlig inriktning och ledning av totalförsvarets olika delar och för en samordnad användning av civila och militära resurser.

text: Förordning (1987:495).

text: Överbefälhavaren lämnar förslag till regeringen om större samövningar inom totalförsvaret i samråd med berörda myndigheter.

text: Överbefälhavaren eller de myndigheter inom försvarsmakten som Överbefälhavaren bestämmer får ta del av krigsplanläggningen hos de myndigheter som enligt

text: beredskapsförordningen (1993:242)

text: är beredskapsmyndigheter.

text: Förordning (1993:530).

text: Överbefälhavaren leder och samordnar signalskyddstjänsten inom totalförsvaret. Överbefälhavaren får därvid meddela föreskrifter för övriga statliga myndigheter i fråga om skyddet av telekommunikationer mot telekrigföring.

text: Förordning (1990:1233).

text: Särskilda föreskrifter för krig m. m.

text: I den mån inte särskilda bestämmelser meddelas, gäller denna förordning också under krig och vid krigsfara.

text: Under krig och i den utsträckning regeringen bestämmer vid krigsfara biträds överbefälhavaren av högkvarteret. I detta ingår myndigheter eller delar av myndigheter enligt en krigsorganisationsplan, som överbefälhavaren fastställer. Överbefälhavaren meddelar närmare föreskrifter om högkvarterets verksamhet.