rpubl:andrar: ändr. 12, 19 §§

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: ny 20 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 11 §

dcterms:identifier: SFS 1904:48 s.1 i lydelse enligt SFS 2010:26

dcterms:title: Lag (1904:48 s.1) om samäganderätt

text: Äro två eller flera samfällt ägare av fastighet eller lös sak, eller tillhör aktie, obligation eller skuldebrev två eller flera samfällt, tillkomme envar av dem viss lott i godset. Lotterna vare för lika räknad, där ej annat förhållande kan visas.

text: För förfogande över det samfällda godset i dess helhet eller för vidtagande av åtgärd i godsets förvaltning erfordras samtliga delägares samtycke; dock må åtgärd, som för godsets bevarande tarvas och ej tål uppskov, utan hinder därav att någon delägare i följd av sjukdom, frånvaro eller annan orsak är ut stånd att i åtgärden deltaga, av övriga vidtagas.

text: Kunna delägarna ej enas rörande godsets förvaltning eller nyttjande, äge på ansökan av delägare rätten förordna, att godset under viss tid skall omhänderhavas av god man, som av rätten utses. Till god man må ock delägare förordnas.

text: Den, som enligt

text: 3 §

text: blivit utsedd till god man, åligger att godset till delägarnes samfällda bästa förvalta. Vill han godset bortlega, äge makt därtill, dock ej för längre tid än förordnandet avser. Där fråga är om fast egenom, äge han bortlega egendomen till den fardag, som infaller näst efter det sagda tid gått till ända, eller, om viss minsta tid för upplåtelsen är bestämd enligt lag, för sådan tid.

text: Behållen avkastning av godset varde av gode mannen för varje år mellan ägarna fördelad.

text: Lag (1970:1005).

text: Varda före utgången av den tid, gode mannens förordnande avser, delägarne ense att återtaga förvaltningen av godset, och göra de därom anmälan hos rätten, eller varder hos rätten upplyst, att godset blivit för gemensam räkning försålt eller att någon delägare löst de andra ut eller att gemenskapen annorledes upphört, varde gode mannen av rätten entledigad.

text: Envar delägare i samfällt gods, varom i

text: 1 §

text: sägs, äge, där ej annorledes är mellan honom och övriga delägare avtalat, hos rätten söka, att godset för gemensam räkning utbjudes till försäljning å offentlig auktion; dock må förordnande om utbjudande ej meddelas, där annan delägare visar synnerliga skäl för anstånd.

text: Är samfälld fastighet sådan, att tillämpning av förskrifterna om klyvning kan ifrågakomma, och har delägare i fastigheten gjort ansökan om fastighetens försäljning; vill annan delägare att gemenskapen skall upplösas genom klyvning, give det tillkänna, innan ansökningen varder av första domstol avgjord. Upplyses, att klyvning blivit i laga ordning sökt, låte rätten frågan om försäljning vila, till dess sig visat, huruvida på den ansökan klyvning kommer till stånd; är ej ansökan om klyvning gjord, give rätten nödig tid därtill. Kommer någon i högre rätt och visar, att klyvning blivit sökt, må fastigheten ändock gå till försäljning, evad klyvningen kommer till stånd eller icke. (

text: Lag (1971:1051).

text: Förordnar rätten, att gods skall utbjudas till försäljning å offentlig auktion, nämne rätten en god man att ombesörja auktionen och fördela köpeskillingen samt, där fråga är om fastighet, utfärda köpebrev.

text: I samband med ett förordnande om offentlig auktion skall rätten också, om det yrkas av någon delägare, bestämma ett pris under vilket godset inte får försäljas. Är det fråga om försäljning av en fastighet, i vilken en omyndig har del eller som till någon del omfattas av ett förvaltarskap enligt

text: föräldrabalken

text: , skall ett sådant pris bestämmas, även om det inte yrkas av någon.

text: I övrigt skall försäljningsvillkoren bestämmas av gode mannen.

text: Lag (1988:1263).

text: Auktion, varom i denna lag är fråga, skall, efter det laga kraft åkommit rättens beslut om auktion, hållas så snart ske kan; dock att, där någon delägare är i konkurstillstånd försatt, gode mannen ej äger makt att godset försälja, så länge sagd delägares lott tillhör konkursboet.

text: Den gode mannen ska på lämpligt sätt kungöra försäljningsvillkoren samt tid och plats för auktionen. Avser auktionen en jordbruksfastighet, ska den gode mannen vid auktionen upplysa om reglerna i

text: jordförvärvslagen (1979:230)

text: Lag (2010:26).

text: Om samtliga delägare är närvarande vid auktionen och de är överens om att anta eller förkasta ett anbud som lämnas på auktionen, gäller deras beslut. Är det fråga om en fastighet, för vilken rätten utan yrkande enligt

text: 9 §

text: skall bestämma ett visst lägsta pris, får försäljning dock inte ske om inte den omyndiges andel eller den andel som omfattas av ett förvaltarskap enligt

text: föräldrabalken

text: blir betald enligt det bestämda priset.

text: Är delägarna ej ense, gäller högsta anbudet såsom antaget, om det ej understiger det pris som har bestämts enligt

text: 9 §

text: . Är lott i samfälld fastighet särskilt intecknad och uppgår den på sådan lott belöpande andelen i den bjudna köpeskillingen icke till beloppet av den gäld, för vilken lotten på grund av inteckning häftar, får anbudet inte antas, om inte ägare av övriga lotter medger det. Vad som nu har sagts gäller dock inte, om försäljningen avser att från två eller flera hemmanslotter avsöndra mark, som varit anslagen till ständigt ryttare-, soldat- eller båtsmanstorp.

text: Lag (1988:1263).

text: Hava, efter det förordnande om auktion meddelats, delägare träffat överenskommelse om auktionens inställande, give de gode mannen det till känna; och vare, där det skett, förordnandet förfallet.

text: Lag samma vare, där auktion ej leder till godsets försäljning.

text: Vad i

text: 18 kap.

text: handelsbalken

text: är för syssloman stadgat i fråga om ansvarighet och redovisning, så ock om arvode och ersättning för kostnader, skall gälla även för god man, som i denna lag avses.

text: Kostnad, som enligt denna lag gjorts för förvaltning av samfällt gods eller för auktion, skola samtlige delägare vidkännas, envar i förhållande till sin lott.

text: Ej må någon till god man förordnas, utan att han därtill samtyckt. Vill den, som är till god man förordnad, befattningen frånträda och gitter han visa skälig orsak; varde av rätten entledigad. På ansökan av delägare äge ock rätten entledig god man, när skäl därtill äro.

text: Beslut om förordnande eller entledigande av god man, som i

text: 3 §

text: sägs, gånge utan hinder av förd klagan i verkställighet.

text: Är god man förordnad att ombesörja auktion, varom i denna lag är fråga, och har rättens beslut om auktionen vunnit laga kraft, träde gode mannen till sin befattning utan hinder därav, att klagan föres över det beslut, varigenom han förordnats. Föres klagan över beslut, varigenom rätten entledigat god man, som sist är nämnd, gånge beslutet icke dess mindre i verkställighet.

text: Laga domstol i fråga, som avses i 3 eller

text: 6 §

text: , vare, evad frågan rörer löst eller fast gods, allmän underrätt i den ort, där godset finnes. Domstol, hos vilken gjorts ansökan, som föranlett god mans tillsättande, tillkomme ock att upptaga fråga om gode mannens entledigande och om förordnande av annan i hans ställe.

text: Vad i denna lag finnes stadgat äge ej tillämpning å sådan samfällighet, som avses i lagen (

text: ) om förvaltning av samfälligheter, eller å sådan allmänning, som avses i lagen (

text: ) om häradsallmänningar eller lagen (

text: ) om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna; ej heller vare i något fall lagens föreskrifter tillämpliga i fråga om bildande av viltvårdsområde, bestående av allenast en fastighet, eller av fiskevårdsområde, omfattande allenast en fastighet eller det till allenast en fastighet hörande fisket.

text: Beträffande egendomsförhållanden som rör makar, sambor, delägare i oskiftat dödsbo, bolagsmän, redare som ingått överenskommelse om partrederi eller deltagare i samma gruvrörelse finns särskilda bestämmelser. I fråga om förvaltningen av fast egendom som är taxerad som lantbruksenhet och som ägs av minst tre gemensamt gäller särskilda bestämmelser i stället för 2

text: 6 §§

text: Bestämmelserna i

text: 13 kap. 10 §

text: eller

text: 14 kap. 11 §

text: föräldrabalken

text: skall inte tillämpas i fråga om försäljning enligt denna lag av samfälld fast egendom, som till någon del ägs av omyndig eller omfattas av ett förvaltarskap enligt

text: föräldrabalken

text: Lag (2000:596).

text: Vad i denna lag är stadgat om samäganderätt till fastighet skall i tillämpliga delar gälla i fråga om tomträtt, som innehaves av två eller flera.

text: Lag (1953:420).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Kungl. Maj:ts nådiga reglemente (1904:60) för begagnande af Väddö kanal

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

sort: endast-tryckt

text: /Författningens text finns bara i tryckt version/

type: redaktionell


rpubl:andrar: ändr. 8 §

dcterms:title: Lag (1905:31 s.1) rörande avgäld från avsöndrad lägenhet

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

beteckning: 1 §

text: Från lägenhet, hvilken för alltid från hemman afsöndrats och för hvilken enligt äldre författning om enskiftesdelning eller jordafsöndring afgäld till hemmanet blifvit fastställd eller bort fastställas, skall, där ej här nedan annorlunda stadgas, efter den 31 december 1906 afgäld icke utgå.

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Har, på grund af förbehåll vid lägenhetens upplåtande, fastställts högre afgäld än som, vid jämförelse af ägornas storlek och beskaffenhet, kan anses hafva motsvarat hvad af hemmanets allmänna utskylder å lägenheten belöpte, eller har förbehåll gjorts om sådan högre afgäld, utan att fastställelse ägt rum, vare hemmanets innfehafvare berättigad att få dem öfverskjutande delen af afgälden fastställd att fortfarande af lägenheten utgå.

beteckning: 3 §

text: Besväras stamhemmanet af allmänna utskylder, i hvilkas utgörande lägenheten icke omedelbart deltager, vare hemmanets innehafvare berättigad att få sagda utskylder så fördelade, att lägenheten omedelbart utgöres hvad, efter ägornas storlek och beskaffenhet, därå belöper.

beteckning: 4 §

text: Vill hemmanets innehafvare begagna sig af den rätt, som enligt 2 eller

text: 3 §

text: må honom tillkomma, göre ansökan hos Konungens befallningshafvande före den 1 januari 1917, eller vare sin rätt förlustig.

text: Är dylik ansökning gjord, höre Konungens befallningshafvande innehafvaren af den afsöndrade lägenheten samt inhämte, där ej afsöndringshandlingarna lämna erforderliga upplysningar, yttrande af kronobetjäningen och landtmätare.

beteckning: 5 §

text: Finnes, efter hvad i

text: 2 §

text: sägs, viss del af afgäld fortfarande böra utgöras, fastställe Konungens befallningshafvande en mot sådan del svarande afgäld att från och med den 1 januari 1907 till hemmanet utgå; dock att härigenom ej göres rubbning i hvad enligt

text: 17 kap. 3 § jordabalken

text: och

text: 17 kap. 6 § handelsbalken

text: gäller om panträtt och förmånsrätt för innestående ränta. Afgälden varde bestämd i penningar, där ej annorlunda mellan parterna öfverenskommes.

beteckning: 6 §

text: Skall jämlikt

text: 3 §

text: fördelning af utskylder äga rum, bestämme Konungens befallningshafvande, med jämkning till så bekvämt tal ske kan, det inbördes förhållande, efter hvilket hemmanet och lägenheten skola i utskyldernas utgörande deltaga; och lände det beslut till efterrättelse från och med den 1 januari året efter det ansökningen till Konungens befallningshafvande inkom, dock ej i något fall före den 1 januari 1907.

beteckning: 7 §

text: Hafva frihetsår författningsenligt medgifvits, äge, utan hinder af hvad i 5 eller

text: 6 §

text: är stadgadt, lägenhetens innehafvare njuta dem till godo, i den mån de ej tilländalupit.

beteckning: 8 §

text: Sedan beslut, som i 5 eller

text: 6 §

text: avses, blivit meddelat, varde, på sätt särskilt är föreskrivet, lägenheten, där sådant tillförene ej ägt rum, införd i fastighetsregistret; och skall anteckning om beslutet ske i fastighetsregistret samt, där lägenheten eller dess stamhemman upptages i jordeboken, jämväl i denna.

text: Lag (1917:275).

beteckning: 9 §

text: Öfver Konungens befallningshafvandes beslut må klagan föras i den ordning, som för ekonomimål i allmänhet är stadgad.

text: Hvad här förut stadgas angående lägenhet, som blifvit afsöndrad från hemman, skall äga motsvarande tillämpning i fråga om lägenhet, som afsöndrats från lägenhet; dock att, där afsöndring skett från afsöndrad lägenhet, fördelning af utskylderna enligt

text: 3 §

text: ej må ifrågakomma, innan stamlägenheten åliggande del af utskylderna blifvit bestämd.

text: Denna lag äger ej tillämpning på lägenhet, hvilken afsöndrats från boställe eller från annat publikt hemman eller lägenhet, som icke vid tiden för upplåtelsen innehades under stadgad åborätt.


rpubl:andrar: ändr. 39 §

rpubl:andrar: ändr. 38 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986. I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 54 §

text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1987:823

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: 1905:38 s. 1

text: ) om köp och byte av lös egendom med den begränsningen att de hänvisningar till den lagen som finns i lagen (

text: ) om kommission, handelsagentur och handelsresande skall fortsätta att gälla.

text: I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser.

dcterms:title: Lag (1905:38 s.1) om köp och byte av lös egendom

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: De i denna lag givna stadganden om säljares och köpares rättigheter och skyldigheter lände till efterrättelse, såvitt ej annat är uttryckligen överenskommet eller eljest må anses avtalat eller ock följer av handelsbruk eller annan sedvänja.

text: Vad i denna lag är stadgat om köp skall i tillämpliga delar gälla i fråga om byte.

text: Denna lag tillämpas inte i fall då lagen (

text: ) om internationella köp är tillämplig.

text: Lag (1987:823).

text: Betingar man sig av annan, att han skall mot vederlag i penningar något förfärdiga och ämnet därtill bestå, den beställning vare såsom köp av lös egendom ansedd, dock ej där fråga är om uppförande av hus, vattenverk eller annan byggnad.

text: Köp, som ej avser bestämt gods utan allenast viss myckenhet av angivet slag, kallas i denna lag leveransavtal, evad det skall av säljaren fullgöras genast eller först å senare tid.

text: Har någon sålt viss myckenhet att ur bestämt gods uttagas, det köp vare ock under leveransavtal inbegripet.

text: Köp, som är slutet mellan köpmän i och för deras rörelse, kallas i denna lag handelsköp.

text: Med köpman förstås i denna lag envar som skulle ha varit bokföringsskyldig enligt

text: bokföringslagen (1929:117)

text: , om denna gällt även efter utgången av år 1976.

text: Lag (1976:126).

text: Om köpeskillingens bestämmande i vissa fall

text: Är köp slutet utan att priset blivit bestämt, erlägge köparen vad säljaren fordrar, där det ej kan anses oskäligt.

text: Varder vid handelsköp räkning å godset köparen tillställd, och meddelar han ej så snart ske kan säljaren, att det i räkningen upptagna pris icke godkännes, vare han pliktig att det pris gälda, där det ej visas, att lägre pris blivit bestämt, eller ock det som fordrats är uppenbart orimligt.

text: Skall köpeskillingen beräknas efter godsets myckenhet, varde till grund för beräkningen lagd den myckenhet godset utgör, då faran för dess förstörelse övergår å köparen.

text: I de fall, då köpeskillingen skall beräknas efter godsets vikt, varde vikten av förpackning (

kind: term

text: taravikt

text: ) avräknad.

text: Om platsen för godsets avlämnande

text: Godset skall avlämnas, där säljaren vid köpet hade sitt hemvist, eller, om han idkade handel eller annan rörelse och köpet därmed ägde samband, där rörelsen idkades; dock att, där godset veterligen fanns annorstädes, avlämnandet skall äga rum där det fanns.

text: Skall godset av säljaren försändas från en ort till en annan att där av köparen mottagas, vare det att anse såsom avlämnat, då det omhändertagits av någon, som åtagit sig dess forslande från den ort, varifrån försändandet bör ske, eller, så framt det skall avsändas med fartyg, då det är bragt innanför dess sida.

text: Har säljaren att ombesörja godsets forslande till köparen utan att likväl försändande från en ort till en annan ifrågakommer, må ej godset anses avlämnat, förrän det kommit i köparens besittning.

text: Om tiden för köpets fullgörande

text: Är ej tid utsatt för fullgörande av vad enligt köpet åligger säljaren eller köparen, och framgår ej av omständigheterna, att det skall verkställas utan uppskov, varde det fullgjort vid anfordran.

text: Där viss tidrymd är utsatt, inom vilken godset bör avlämnas, skall rätten att närmare bestämma tiden för avlämnandet tillkomma säljaren, med mindre av omständigheterna framgår, att det varit av hänsyn till köparen, som tiden ej blivit närmare bestämd.

text: Om rätt att innehålla godset eller köpeskillingen

text: Säljaren vare berättigad att hålla godset inne, till dess köpeskillingen gäldas och köparen att innehålla köpeskillingen, till dess godset hålles honom till handa.

text: Skall godset försändas från den ort, där det bör avlämnas, vare säljaren ej på grund av vad i

text: 14 §

text: är stadgat berättigad att undandraga sig dess avsändande, men äge i stället hindra, att det å bestämmelseorten utgives till köparen.

text: Utfärdas i fall, som i

text: 15 §

text: avses, för godsets försändande fram till bestämmelseorten konossement eller ock fraktsedel, som är så inrättad, att säljaren efter dess utgivande till köparen ej äger över godset förfoga, och är köpet att hänföra till handelsköp, skall godset anses sålt att betalas emot nämnda handling efter ty i

text: 71 §

text: sägs.

text: Om faran för godset

text: Intill dess godset är avlämnat stånde säljaren faran för att det av våda förstöres, försämras eller minskas. Dock ligge vid köp av bestämt gods, som skall av köparen avhämtas, faran å denne, så framt den tid är inne, då han äger påkalla godsets avlämnande, samt godset hålles redo; och vare förty köparen, änskönt godset må hava av våda förstörts, försämrats eller minskats, pliktig att köpeskillingen gälda.

text: Om godsets avkastning

text: Faller av godset avkastning förrän det skall avlämnas, den tillfalle säljaren; dock vare köparen berättigad till avkastningen, där den, efter vad med fog kunnat beräknas, skolat först efter nämnda tid falla.

text: Avkastning, som faller efter det godset skolat avlämnas, tillfalle köparen, där det ej kunnat med fog beräknas, att den skolat tidigare falla.

text: Köp av aktie skall anses omfatta den utdelning, som vid köpet ännu ej förfallit till betalning, så ock den rätt till teckning av ny aktie, som åtföljer eller kan komma att åtfölja sådan aktie, som köpet avser.

text: Är köp slutet om räntebärande papper, äge köparen uppbära den ränta, som vid köpet eller, där handlingen skall å senare tid avlämnas, vid den tid var upplupen men ännu ej förfallen; och åligger köparen att jämte den för handlingen bestämda köpeskillingen gälda vad mot sagda ränta svarar, med mindre fordringen uppenbarligen blivit såld såsom osäker.

text: Om dröjsmål å säljarens sida

text: Varder godset ej i rätt tid avlämnat, och beror ej sådant av köparen eller av händelse, för vilken han står faran, stånde till honom, huruvida han vill kräva godsets avlämnande eller häva köpet.

text: Var dröjsmålet av ringa betydelse för köparen, eller hade säljaren grundad anledning att sådant antaga, må ej köpet hävas, utan så är att köparen betingat sig noggrant iakttagande av tiden för godsets avlämnande; dock skall vid handelsköp varje dröjsmål medföra rätt till köpets hävande, med mindre det, som fördröjt är, utgör allenast en ringa del av godset.

text: Skall godset avlämnas efter hand i särskilda poster, och varder någon av dem fördröjd, vare köparen ej på grund av vad i

text: 21 §

text: är stadgat berättigad att häva köpet i vidare mån, än såvitt rörer sagda post. Kan upprepande av dröjsmålet skäligen befaras, äge köparen strax avvisa jämväl vad senare skolat avlämnas. Stå posterna i det sammanhang, att det skulle lända köparen till förfång att delvis vidbliva köpet, må det i sin helhet hävas.

text: Avser köpet bestämt gods, och lider köparen skada genom dröjsmål med godsets avlämnande, njute han ersättning av säljaren, med mindre det visas, att dröjsmålet icke kan tillräknas denne såsom försummelse.

text: Är köpet att hänföra till leveransavtal, och uppstår skada genom dröjsmål å säljarens sida, varde, ändå att dröjsmålet ej kan tillräknas säljaren såsom försummelse, skadan av honom ersatt, utan så är att han på grund av förbehåll vid köpet är från ersättningsskyldighet befriad, eller ock möjligheten att fullgöra avtalet må anses utesluten i följd av omständighet, som ej bort av säljaren vid köpets avslutande tagas i beräkning, såsom förstörelse av allt gods av det slag eller det parti köpet avser, eller krig, införselförbud eller därmed jämförlig händelse.

text: Varder, i fall då köp häves och enligt 23 eller

text: 24 §

text: ersättning för skada må utgå, utredning angående skadan ej förebragt, skall ersättningen sättas till belopp, varmed vid den tid, då avlämnandet bort ske, priset å sådant gods, som köpet avser, må hava överstigit köpeskillingen.

text: Är godset ej avlämnat, änskönt tiden, då sådant skolat ske, är förfluten, och varder köparen av säljaren tillspord, huruvida han oansett dröjsmålet vill mottaga godset, give han utan oskäligt uppehåll säljaren därom meddelande eller have förlorat sin rätt att kräva godsets avlämnande. Har säljaren ej framställt förfrågan, varom nu är sagt, vare köparen likväl förlustig rätten att kräva godsets avlämnande, där han ej inom rimlig tid meddelat säljaren, att han vill den rätt utöva.

text: Finnes, då godset kommer köparen tillhanda eller han av säljaren underrättas om dess avsändande, att det är avlämnat senare än ske bort, och vill köparen å dröjsmålet tala, give han säljaren därom meddelande, vid handelsköp genast och vid annat köp utan oskäligt uppehåll. Sker det ej, vare köparen all talan förlustig. Vill på grund av dröjsmålet köparen häva köpet, meddele han det säljaren utan oskäligt uppehåll eller have förlorat sin rätt att köpet häva.

text: Om dröjsmål å köparens sida

text: Varder ej i rätt tid köpeskillingen erlagd eller åtgärd, varav dess utbekommande må bero, av köparen vidtagen, stånde till säljaren, huruvida han vill häva köpet eller kräva dess fullgörande; dock må, där dröjsmålet är av ringa betydelse, köpet ej hävas, med mindre det är att till handelsköp hänföra.

text: Är godset kommet i köparens besittning, have säljaren ej makt att häva köpet efter ty nu är sagt, så framt han ej därom gjort förbehåll eller godset blivit av köparen avvisat.

text: Är vid köp av gods, som skall avlämnas efter hand i särskilda poster, köparen pliktig att erlägga betalning särskilt för varje post, och inträffar i avseende å betalningen för någon post dröjsmål, som enligt

text: 28 § första stycket

text: kan komma i betraktande, äge säljaren häva köpet beträffande de poster, som senare skolat avlämnas, dock ej där all anledning saknas att befara dröjsmålets upprepande.

text: Där köp av säljaren häves efter ty här förut är sagt, skola i fråga om hans rätt till skadeersättning de i

text: 24 §

text: givna stadganden äga motsvarande tillämpning. Saknas utredning angående skadan, varde ersättningen satt till belopp, varmed vid den tid, då dröjsmålet inträdde, köpeskillingen må hava överstigit priset å sådant gods som köpet avser.

text: Är köpeskillingen ej erlagd eller annan köparens åtgärd, som i

text: 28 §

text: avses, ej vidtagen, änskönt tiden, då sådant bort ske, är inne, och är ej godset kommet i köparens besittning, vare säljaren, där han av köparen tillspörjes, huruvida han oansett dröjsmålet vill vidbliva köpet, pliktig att utan oskäligt uppehåll giva köparen meddelande därom. Underlåtes det, have säljaren förlorat sin rätt att kräva köpets fullgörande. Har köparen ej framställt förfrågan, varom nu sagt är, vare säljaren likväl förlustig rätten att vidbliva köpet, där han ej inom rimlig tid meddelat köparen, att han vill den rätt utöva.

text: Varder senare än ske bort köpeskillingen erlagd eller annan åtgärd, som i

text: 28 §

text: sägs, vidtagen, och vill säljaren utöva den rätt till köpets hävande, som på sådan grund må honom tillkomma, meddele han det köparen vid handelsköp genast och vid annat köp utan oskäligt uppehåll. Gör han det ej, have förlorat sin rätt att häva köpet.

text: Underlåter köparen att i rätt tid avhämta eller mottaga godset, eller varder i följd av annat dröjsmål från hans sida godset ej till honom utgivet, vare säljaren pliktig att om godset taga vård intill dess dröjsmålet upphör eller han utövar den rätt att häva köpet, som enligt

text: 28 §

text: må honom tillkomma; dock att, där godset blivit försänt, det ej åligger säljaren att å bestämmelseorten taga det i sin vård, med mindre där finnes någon, som äger å hans vägnar omhändertaga godset, och sådant kan ske utan väsentlig kostnad eller olägenhet.

text: Kan, i fall som i

text: 33 §

text: avses, säljaren ej utan väsentlig kostnad eller olägenhet fortfara med godsets vårdande, eller förfogar ej köparen över godset inom skälig tid efter det han blivit därom tillsagd, äge säljaren låta det för köparens räkning säljas å offentlig auktion; give dock, såvitt ske kan, köparen i god tid underrättelse om tid och plats för auktionen. Kan ej försäljning sålunda ske, eller är uppenbart, att de med försäljningen förenade kostnader ej skulle kunna ur köpeskillingen utgå, äge säljaren bortskaffa godset.

text: Är gods, som säljaren enligt

text: 33 §

text: har att vårda, utsatt för förskämning eller snar förstörelse, eller fordrar det alltför kostsam vård, vare säljaren pliktig att låta godset för köparens räkning säljas efter ty i

text: 34 §

text: är sagt.

text: Har i följd av dröjsmål å köparens sida säljaren haft kostnad för godsets vård eller annan särskild utgift, njute han av köparen ersättning; äge ock rätt att till säkerhet för den ersättning godset innehålla.

text: Varder i följd av dröjsmål från köparens sida godset ej i rätt tid avlämnat, och låg ej faran redan tillförene å köparen, skall den å honom övergå, vid leveransavtal dock endast såvitt gods är för hans räkning avskilt.

text: Om ränta å köpeskillingen

text: I fråga om ränta å köpeskillingen gälla bestämmelserna i

text: räntelagen (1975:635)

text: Äger säljaren kräva betalning mot att gods eller dokument hålles köparen tillhanda, utgår dock, även om förfallodagen ej är bestämd i förväg, ränta enligt

text: 6 § räntelagen

text: från den dag säljaren framställer sådant krav samt, till följd av att betalningen därvid ej erlägges, innehåller gods eller dokument.

text: Lag (1975:637).

text: Om köparens obestånd

text: Har, i fall då anstånd med köpeskillingens erläggande är medgivet, köparen efter köpets avslutande

text: blivit försatt i konkurs

text: eller fått till stånd offentlig ackordsförhandling utan konkurs

text: eller vid utmätning funnits sakna tillgång att betala sin gäld

text: eller, om han är köpman, inställt sina betalningar

text: eller eljest funnits vara på sådant obestånd, att det måste antagas, att köpeskillingen ej varder rätteligen erlagd;

text: vare säljaren berättigad att, intill dess betryggande säkerhet ställes för köpeskillingens gäldande, hålla godset inne eller, där det är försänt men ej kommit i köparens besittning, hindra dess utgivande. Är tiden för godsets avlämnande inne, och vill säljaren häva köpet, have ock därtill lov, så framt ej ofördröjligen efter anmaning säkerhet ställes för köpeskillingens gäldande. Lag (

text: Har köparen kommit i konkurstillstånd, och är ej tid inne vare sig för godsets avlämnande eller för köpeskillingens erläggande, äge säljaren kräva besked, huruvida konkursboet vill köpet tillträda. Gives ej sådant besked utan oskäligt uppehåll, äge säljaren häva köpet.

text: Varder, efter det köparen kommit i konkurstillstånd, godset utgivet till konkursboet, och är ej köpeskillingen erlagd, äge säljaren kräva godset åter, med mindre boet giver köpeskillingen ut eller, så framt den ej är till betalning förfallen, förklarar sig vilja den gälda och ställer betryggande säkerhet, där sådan av säljaren äskas.

text: Har boet avyttrat godset eller eljest däröver för egen räkning förfogat, så att det ej kan återställas i väsentligen oförändrat skick, äge boet ej draga sig från köpet undan.

text: Om fel eller brist i godset

text: Är bestämt gods sålt och finnes däri fel, äge köparen häva köpet eller fordra sådant avdrag å köpeskillingen, som mot felet svarar. Är felet att anse såsom ringa, må ej köpet hävas, utan så är att säljaren svikligen förfarit.

text: Saknade godset vid köpet egenskap, som kan anses tillförsäkrad, eller har felet efter köpet uppkommit i följd av säljarens vanvård eller försummelse, eller ligger svikligt förfarande säljaren till last, vare han pliktig att ersätta köparen dennes skada.

text: Finnes fel i gods, som till fullgörande av leveransavtal avlämnats, äge köparen häva köpet eller kräva gillt gods; vare ock, där han ej vill sålunda avvisa godset, berättigad att fordra det avdrag å köpeskillingen, som mot felet svarar. Är felet att anse såsom ringa, må ej godset avvisas, med mindre säljaren svikligen förfarit eller ock avvetat felet å sådan tid, att han utan oskälig kostnad eller svårighet kunnat till köpets fullgörande anskaffa felfritt gods.

text: Säljaren vare, ändå att felet ej kan anses bero av försummelse från hans sida, pliktig att ersätta köparen dennes skada; dock skall vad i

text: 24 §

text: är för där avsett fall stadgat angående befrielse från ersättningsskyldighet äga motsvarande tillämpning.

text: Fråga, huruvida fel vidlåder godset, skall, så framt ej felet uppkommit genom säljarens vållande, bedömas med hänsyn till godsets beskaffenhet vid den tid, då faran för dess förstörelse övergick på köparen.

text: Vad i

text: 25 §

text: är stadgat angående beräknande av skadeersättning, då köp häves på grund av dröjsmål med godsets avlämnande, äge jämväl tillämpning då köp varder hävt i följd av fel i godset.

text: Finnes, i fall då godset skall avlämnas efter hand i särskilda poster, någon av dem behäftad med fel, vare köparen ej på grund av vad här förut är stadgat berättigad att häva köpet i vidare mån, än såvitt rörer sagda post. Kan det skäligen befaras, att senare poster ock skola befinnas felaktiga, må jämväl dessa strax avvisas. Stå posterna i det sammanhang, att det skulle lända köparen till förfång att delvis vidbliva köpet, må det i sin helhet hävas.

text: Har köparen före köpet undersökt godset eller utan giltig anledning undandragit sig att efterkomma anmaning därom, eller har han satts i tillfälle att före köpet undersöka prov å godset, må fel, som han vid undersökningen bort märka, ej av honom åberopas, med mindre säljaren svikligen förfarit.

text: Är gods sålt å auktion, äge köparen ej tala å fel i godset, med mindre säljaren svikligen förfarit eller godset ej motsvarar den beteckning, varunder det utbjudits.

text: Vad nu är stadgat äge dock ej tillämpning, där köpman låter å auktion försälja lager av handelsvaror.

text: Vill säljaren avhjälpa fel i godset eller vid leveransavtal avlämna gillt gods i stället för det, som felaktigt är, låte köparen sig med sådan rättelse nöja, där den kan äga rum, innan han enligt

text: 21 §

text: skulle varit berättigad att häva köpet, och uppenbart är, att han ej skulle hava kostnad eller olägenhet av att låta rättelsen ske; dock njute han i varje fall den rätt till skadeersättning, som enligt här förut givna stadganden må honom tillkomma.

text: Vad här förut är föreskrivet om fel i godset skall i tillämpliga delar gälla, där godset ej uppgår till full myckenhet men, efter vad köparen måste antaga, är av säljaren avlämnat såsom fullt. Vill köparen kräva det felande ut, have därtill lov, evad bristen är större eller mindre.

text: Vid handelsköp låte köparen, då godset avlämnats, eller, så framt det är försänt, då det kommit honom till handa, så att han enligt

text: 56 §

text: skulle vara pliktig att därom taga vård, föranstalta om sådan undersökning av godset, som efter gott handelsskick kan ifrågakomma.

text: Skall prov å det gods, som sålt är eller av säljaren avses till köpets fullgörande (

text: utfallsprov

text: ), tillställas köparen, låte denne, så snart provet kommit honom till handa, det undersöka efter ty nyss är i fråga om godset stadgat.

text: Yppas fel eller brist i godset, och vill köparen därå tala, give därom säljaren meddelande, vid handelsköp genast och vid annat köp utan oskäligt uppehåll. Gives ej sådant meddelande, änskönt köparen märkt eller bort märka felet eller bristen, vare köparen all talan förlustig.

text: Vill köparen häva köpet eller vill han kräva annat gods, meddele han sådant säljaren utan oskäligt uppehåll. Underlåtes det, må ej godset avvisas eller felande gods utkrävas.

text: Vad i

text: 52 §

text: är stadgat om förlust av rätten att tala å fel eller brist äge ej tillämpning, där säljaren svikligen förfarit, ej heller där han visat grov vårdslöshet och felet eller bristen länder köparen till märklig skada.

text: Har köparen ej inom två år från det godset av honom mottagits givit säljaren meddelande, att han vill tala å fel eller brist, have sin talan förlorat, utan så är att säljaren åtagit sig att jämväl efter nämnda tid svara för godset, eller svikligt förfarande ligger säljaren till last.

text: Lag (1985:717).

text: Bestämmelser i fråga om avvisande av gods och hävande av köp

text: Är godset kommet i köparens besittning, vare denne, så framt han vill enligt denna lag avvisa godset, pliktig att därom för säljarens räkning taga vård, och njute han av säljaren ersättning för vården. Vad i

text: och

text: 35 §§

text: är stadgat i fråga om sålt gods, som skall av säljaren vårdas för köparens räkning, äge motsvarande tillämpning beträffande det gods köparen efter ty nu är sagt har i sin vård.

text: Är godset försänt till köparen, och har denne satts i tillfälle att på bestämmelseorten komma i besittning därav, vare han, där han vill avvisa godset, pliktig att taga det i besittning för säljarens räkning, där sådant kan ske utan erläggande av köpeskillingen, så ock eljest utan väsentlig kostnad eller olägenhet. Vad sålunda är stadgat äge dock ej tillämpning, så framt säljaren är tillstädes å bestämmelseorten eller där finnes någon, som på grund av konossement eller eljest äger att för säljarens räkning omhändertaga godset.

text: Tager köparen godset i besittning, äge stadgandena i

text: 55 §

text: tillämpning.

text: Varder köp hävt enligt denna lag, äge säljaren ej återbekomma godset med mindre han återbär vad han å köpeskillingen uppburit, men vare ej heller pliktig att giva köpeskillingen ut med mindre han återbekommer godset väsentligen oförändrat och oförminskat.

text: Är, då köp sålunda häves eller gods eljest avvisas, köparen berättigad till ersättning av säljaren, äge han hålla godset inne till dess den ersättning gäldas eller betryggande säkerhet ställes för dess gäldande.

text: Vad i

text: 57 §

text: är stadgat om säljarens rätt att vid köpets hävande återbekomma godset utgöre ej hinder för köparen att häva köpet, så framt godset är av våda förstört, försämrat eller minskat, ej heller där det undergått förändring allenast genom sin egen beskaffenhet eller till följd av åtgärd, som för dess undersökande varit nödig, eller som eljest av köparen vidtagits, innan fel eller brist, på grund varav han vill häva köpet, märkts eller bort märkas.

text: Om hemulsskyldighet

text: Finnes godset hava vid köpet tillhört annan än säljaren, vare denne, ändå att han var i god tro, pliktig att ersätta köparen skada, som av sagda anledning må honom tillskyndas.

text: Var, då köpet slöts, köparen ej i god tro, äge vad nu är sagt icke tillämpning.

text: Om öppet köp

text: Är öppet köp avtalat, och har godset blivit av säljaren avlämnat, vare köparen ej berättigad att draga sig från köpet undan, med mindre han inom bestämd tid eller, där bestämmelse om tiden ej träffats, utan oskäligt uppehåll giver säljaren till känna, att han ej vill godset behålla. Intill dess godset återlämnas, stånde köparen faran för dess förstörelse, försämring eller minskning.

text: Om vissa meddelanden enligt denna lag

text: Är sådant meddelande från köparens sida, som avses i 6, 26, 27, 52 eller

text: 54 §

text: , inlämnat för befordran med post eller telegraf eller eljest på ändamålsenligt sätt avsänt, och varder det försenat eller kommer det icke fram, må ej den omständighet föranleda, att avsändaren förlorat talan eller rättighet. Lag samma vare i fråga om meddelande från säljarens sida, varom i 31 eller

text: 32 §

text: är sagt.

text: Om betydelsen av vissa vid köp brukliga uttryck

text: Är gods sålt fritt ombord (

text: fob

text: ) med angivande av viss ort, skall på köparen ankomma att befrakta fartyg eller tinga skeppsrum, som erfordras för godsets fortskaffande från sagda ort.

text: Säljaren åligger att på egen bekostnad försända godset till lastningsorten samt vidtaga de åtgärder i avseende å godsets inlastning, som enligt lag eller sedvänja där ankomma på avlastare.

text: Godset skall anses avlämnat, då det kommit innanför fartygets sida, och stånde, intill dess sådant skett, säljaren faran, evad köpet avser bestämt gods eller är att till leveransavtal hänföra.

text: Den omständighet, att fartyget är av köparen befraktat eller skeppsrum av honom tingat, medföre icke skyldighet för köparen att före godsets framkomst till bestämmelseorten det undersöka, och utgöre ej heller hinder för säljaren att utöva sådan rätt, som i 15, 28 eller

text: 39 §

text: är nämnd.

text: Köparen åligger att erlägga betalning mot konossement efter ty i

text: 71 §

text: sägs, ändå att sådan betalning ej är utfäst.

text: Varder gods sålt fraktfritt (cost and freight, c & f, cf) med angivande av viss bestämmelseort, åligger säljaren att på egen bekostnad försända godset till den ort.

text: Godset skall anses avlämnat, då det blivit för befordran omhändertaget såsom i

text: 10 §

text: sägs.

text: Köparen åligger att erlägga betalning mot konossement eller fraktsedel efter ty i

text: 71 §

text: Köparen vare, ändå att köpeskillingen icke är till betalning förfallen då godset framkommer, pliktig att i avräkning å köpeskillingen erlägga frakt, som ej är av säljaren gulden. Ej må den omständighet, att köpeskillingen sålunda till en del erlagts i förtid, medföra rätt för köparen att vid återstodens gäldande njuta ränteavdrag.

text: De föreskrifter, som enligt

text: 63 §

text: gälla för köp, som där avses, äge jämväl tillämpning, då gods blivit med angivande av viss bestämmelseort sålt cif (cost, insurance, freight) eller caf (co|åt, assurance, fret).

text: Utöver vad i sagda § är stadgat åligger vid köp, varom nu är fråga, säljaren att, efter ty sedvanligt är, försäkra godset mot fara, för vilken det under vägen är utsatt. Underlåtes det och varder ej i följd därav köpet hävt, njute köparen ersättning för skada, som i följd av underlåtenheten uppstår; vare ock berättigad att själv taga försäkring och låta kostnaden därför avräknas å köpeskillingen.

text: Är gods, som skall försändas från ort till annan, sålt fritt (

text: franco

text: ) eller levererat eller fritt levererat å angiven ort, må ej godset anses avlämnat förrän det framkommit till sagda ort.

text: Varder ordet levererat brukat i förening med något av uttrycken fraktfritt, cif eller caf, skall utan hinder därav vad om dessa senare uttryck är i denna lag sagt till alla delar äga tillämpning.

text: Är vid leveransavtal godsets myckenhet angiven med uttryck, som lämnar utrymme för val (cirka, från-till eller dylikt), ankomme på säljaren att träffa valet, där ej av omständigheterna framgår, att det varit av hänsyn till köparen, som myckenheten ej blivit bestämt angiven.

text: Är beteckningen cirka brukad, skall den avvikelse från angiven myckenhet, som må anses medgiven, utgöra, där fråga är om hel fartygslast, tio för hundra och eljest fem för hundra.

text: Har vid köp av gods, som skall sjöledes tillsändas köparen, godset betecknats såsom fartygslast, och varder jämväl annat gods av säljaren inlastat, vare köparen, där sådant kan lända honom till olägenhet, berättigad att häva köpet; njute ock, evad köpet häves eller icke, ersättning för skada.

text: Är tiden för vidtagande av åtgärd i avseende å godsets avlämnande eller mottagande bestämd till början (

text: primo

text: ) av en månad, varde åtgärden vidtagen sist å månadens tionde dag. Med mitten (

text: medio

text: ) av en månad förstås månadens elfte till och med tjugonde dag samt med månadens slut (

text: ultimo

text: ) dess återstående dagar.

text: Vid köp av värdepapper skall med början av en månad förstås dess första helgfria dag, med mitten av en månad dess femtonde dag eller, om den infaller å helgdag, nästa helgfria dag, och med månadens slut dess sista helgfria dag.

text: Har säljaren förbundit sig till avskeppning eller avlastning inom viss tid, skall det åtagande anses fullgjort, då godset blivit före den bestämda tidens utgång inlastat.

text: Varder konossement utfärdat, och framgår ej av konossementet, att inlastningen är i rätt tid verkställd, äge köparen avvisa godset.

text: Är gods sålt att betalas kontant, vare säljaren ej pliktig att låta godset utgivas till köparen, med mindre köpeskillingen gäldas. Varder det ändock utgivet, åligger köparen att genast sin betalningsskyldighet fullgöra.

text: Har köparen förbundit sig att erlägga betalning mot konossement eller att mot erhållande av konossement godkänna växel, som av säljaren drages, vare han ej berättigad att undandraga sig betalning eller godkännande på den grund, att godset ej framkommit eller han ej haft tillfälle att det undersöka.

text: Då betalning eller godkännande kräves, skall säljaren hålla köparen till handa, förutom konossementet, räkning å godset samt, där det skall av säljaren försäkras, jämväl försäkringsbrev.

text: Vad sålunda är föreskrivet äge motsvarande tillämpning där köparen förbundit sig att mot sådan fraktsedel, som i

text: 16 §

text: är nämnd, erlägga betalning eller godkänna växel.


rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:title: Stadgar (1906:12 s.1) för Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Sällskapets ändamål och sammansättning.

text: Vetenskaps- och Vitterhets-Samhället i Göteborg, stadfästadt af konung Gustaf III den 19 augusti 1778, har till ändamål att befrämja vetenskap och vitterhet.

text: Samhället utgöres av

ordinal: a

text: hedersledamöter till obestämt antal och

type: punkt

ordinal: b

text: arbetande ledamöter till ett antal av högst etthundra utöver dem som fyllt 70;

text: 1:o svenska ledamöter, som äro:

text: 2:o utländska ledamöter.

text: Samhällets angelägenheter besörjas närmast af en ordförande, en sekreterare, en skattmästare och en bibliotekarie.

text: Val af ledamöter och ämbetsmän.

text: Vid val af svenska arbetande ledamöter förfares sålunda: inträffad ledighet tillkännagifves för Samhället af ordföranden vid det närmast följande af de i § 12 bestämda månadssammanträdena. Sedan Samhället beslutat platsens tillsättande, anmäler ordföranden på det därefter följande månadssammanträdet den eller dem, som han finner därvid böra ihågkommas, eller som af annan Samhällets ledamot hos ordföranden dessförinnan blifvit föreslagna. Den eller de föreslagnas hufvudsakliga förtjänster böra af förslagsställaren inför Samhället meddelas, vare sig vid detta eller vid annat för förslagets framställande särskildt utlyst sammanträde, men hvarken motiveringen eller af förslaget föranledd diskussion tages till protokollet. På ordföranden må bero att, om flera personer blifvit anmälda, låta genom omröstning af de närvarande upprätta förslag. På det näst följande månadssammanträdet företages därefter valet sålunda, att hvarje närvarande ledamot om den ifrågasatte aflämnar en hvit (

text: jakande

text: ) eller en svart (

text: nekande

text: ) kula. Äro vid hopräknandet minst två tredjedelar af de aflämnade kulorna hvita, är den, öfver hvilken omröstning blifvit företagen, invald; men har ett mindre antal hvita kulor tillfallit honom, må han icke, förr än ett halft år förflutit, åter kunna anmälas att till ledamot inväljas.

text: Vid val af hedersledamöter och utländska ledamöter förfares i tillämpliga delar så, som här ofvan är stadgadt om val af svenska arbetande ledamöter.

text: Val af ordförande, som bör vara boende i Göteborg eller dess närmaste grannskap, företages vid Samhällets sista måndassammanträde under kalenderåret och gäller för ett år räknadt från nästföljande års högtidsdag samt förrättas med slutna sedlar, hvarvid den är vald, som erhållit de flesta rösterna. I händelse af lika röstetal afgöres valet genom lottning.

text: Sekreteraren och skattmästaren, hvilka båda böra vara boende i Göteborg eller dess närmaste grannskap, väljas på samma sätt, som är för val af ordförande stadgadt, dock för obestämd tid.

text: Ämbetsmännens åligganden.

text: Ordföranden äger att genom sekreteraren kalla Samhällets ledamöter till dess sammanträden, att vid dessa föra ordet och att för öfrigt tillse, det Samhällets beslut verkställas. I hans frånvaro intager näst föregående årets ordförande hans plats, och för det fall, att äfven denne skulle vara förhindrad, föres ordet af den närvarande ledamot, som för tillfället genom de flesta rösterna därtill utses.

text: Sekreteraren åligger: att vid Samhällets sammanträden föra protokollet, vårda dess handlingar och öfver de inkommande handlingarna hålla dagbok, sköta dess brefväxling samt i öfrigt jämte ordföranden ombesörja verkställigheten af Samhällets beslut, såvidt icke för särskildt fall annorlunda därom förordnas. Vid tillfälligt hinder för sekreteraren utser ordföranden annan ledamot af Samhället att förrätta hans tjänst.

text: Skattmästaren, som ansvarar för de medel, Samhället lämnat i hans vård, åligger: att närmast handhafva Samhällets ekonomiska angelägenheter, att utlåna de kontanta medel, som ej erfordras till för handen varande behof, äfvensom att vid hvarje kalenderårs slut uppgöra årsräkning, hvilken granskas af två, därtill af Samhället utsedda revisorer.

text: Bibliotekarien åligger: att draga försorg om utdelandet af Samhällets Handlingar, redovisa för däraf försålda exemplar samt vårda Samhällets bokförråd, allt i öfverensstämmelse med hvad i arbetsordningen närmare angifves.

text: Sammanträden och ärendenas behandling.

text: Samhället håller sammanträden inom slutna dörrar en gång i varje månad, utom i januari, juni, juli och augusti, å dag och timme, som samhället bestämmer. Till sammanträde å annan dag, även under nämnda månader, äger ordföranden att kalla ledamöterna, när sådant av honom anses nödigt.

text: Vid månadssammanträdena hållas föredrag, afgifvas redogörelse för utkomna skrifter m. m. samt afgöras de särskilda ärenden, som påkalla Samhällets pröfning.

text: Då Samhället så beslutar, hållas ofvannämnda föredrag offentligt, och i andra fall äger sekreteraren åt åhörare lämna tillträde till Samhällets vetenskapliga förhandlingar.

text: För fattande af beslut erfordras, att minst tio ledamöter förutom ordföranden och sekreteraren äro närvarande.

text: När för ett ärendes afgörande omröstning begäres, sker sådan öppet, där ej annorlunda yrkas. Utfalla rösterna lika, gäller, om omröstningen varit öppen, den mening, som ordföranden biträder, men, om omröstningen varit sluten, bestämmes afgörandet genom lottning.

text: Samhället håller årligen offentlig sammankomst å sin högtidsdag den 24 januari, konung Gustaf III:s födelsedag. Efter en inledning af ordföranden afgifver Samhällets sekreterare berättelse öfver hvad inom detsamma under året förekommit samt meddelar korta biografiska uppgifter öfver svensk ledamot, som med döden afgått, och redogör därefter för de af öfriga vederbörande aflämnande berättelser rörande Samhällets samlingar och ekonomi m. m. Slutligen åligger det ordföranden att vid högtidssammankomsten hålla föredrag öfver något vetenskapligt, vittert eller allmänt humanistiskt ämne, hvarefter han öfverlämnar ordförandebefattningen till den nya ordföranden.

text: Önskar ledamot att å högtidsdagen hålla minnestal öfver någon under året afliden medlem af Samhället eller annat föredrag, anmäle han sådant i god tid för ordföranden.

text: Beträffande Samhällets verksamhet gäller i öfrigt den arbetsordning, som Samhället kan efter olika tider och omständigheter finna skäl antaga.


rpubl:andrar: ändr. 3, 9 §§

rpubl:andrar: ändr.

dcterms:title: Stadgar (1906:60 s.1) för vetenskapssocieteten i Uppsala

text: Vetenskapssocietetens uppgift och sammansättning.

text: Vetenskapssocieteten i Uppsala, grundad i november 1710 och stadfästad af konung Fredrik I den 11 november 1728, har till uppgift att främja vetenskaplig forskning, i främsta rummet inom matematik, naturvetenskap och medicin, samt rörande Sveriges natur och forntid.

text: genom offentliggörande af vetenskapliga afhandlingar;

text: genom understöd och belöningar för vetenskapliga arbeten;

ordinal: c

text: genom samlande och tillhandahållande af vetenskaplig litteratur, särskildt periodisk;

ordinal: d

text: genom föredrag öfver vetenskapliga ämnen.

text: Societeten söker verka för sin uppgift:

text: Vetenskapssocieteten står under Kungl. Maj:ts nådiga beskydd.

text: Den utgöres av praeses illustris, då Kungl. Maj:t finner för gott att en sådan förordna, samt av hedersledamöter och ordinarie ledamöter. Bland hedersledamöterna intaga invalda medlemmar av svenska konungahuset en avdelning för sig under namn av förste hedersledamöter. De ordinarie ledamöterna äro dels inländska, av vilka högst 130 med en levnadsålder under 70 år, dels utländska till ett antal av 100.

text: Ledamöterna intaga sig emellan den ordning, i vilken de blivit invalda.

text: Uppstår vakans av preses illustris, har societeten att därom göra anmälan hos Kungl. Maj:t och inkomma med underdånigt förslag.

text: Vid societetens ordinarie sammanträde i maj månad hvarje år förrättas val af ordförande inom societeten för nästa arbetsår, hvilket tager sin början i september månad. Ombyte af ordförande sker under ordinarie sammanträdet i sistnämnda månad, till hvilket sammanträde afgående ordförande utfärdar kallelse.

text: Ordföranden, som, när preses illustris icke är tillstädes, leder förhandlingarna vid societetens sammankomster, bör söka befrämja den vetenskapliga verksamheten inom societeten genom att föranstalta om föredrags hållande därstädes och vetenskapliga afhandlingars inlämnande till tryckning i societetens skrifter. Han bör för öfrigt vaka öfver societetens allmänna angelägenheter, föra societetens talan, där så erfordras, samt vinnlägga sig om allt, som kan befordra societetens ändamål och sanna bästa.

text: Afgår ordföranden under arbetsåret, äger vetenskapssocieteten, sedan sådant vid nästa sammankomst anmälts, vid därpå följande sammankomst välja ny ordförande till arbetsårets slut. Väljer societeten ej ny ordförande eller är ordföranden eljest för längre eller kortare tid förhindrad att utöfva sitt kall, inträder i hans ställe den, hvilken under närmast föregående år varit ordförande. Är äfven denne förhindrad, inträder den, hvilken närmast före honom varit ordförande, o. s. v.

text: Hedersledamöter föreslås af hvilken ledamot som helst vid allmänt sammanträde. Öfver förslaget röstas vid nästa sammanträde med slutna sedlar och med ja eller nej, och fordras två tredjedelars pluralitet för den föreslagnes antagande. Endast beslut om inval av hedersledamot, icke förslag därom, inflyter i societetens protokoll.

text: Vetenskapssocietetens ordinarie ledamöter äro fördelade i fyra klasser, nämligen:

text: en fysisk-matematisk med högst 40 inländska ledamöter under 70 år samt med 40 utländska ledamöter;

text: en naturalhistorisk-medicinsk med högst 50 inländska ledamöter under 70 år, av vilka 30 medicinare och 20 övriga, samt med 40 utländska ledamöter;

text: en historisk-arkeologisk med högst 20 inländska ledamöter under 70 år samt med 10 utländska ledamöter;

text: en teknisk-ekonomisk med högst 20 inländska ledamöter under 70 år samt med 10 utländska ledamöter.

text: Då ledamot uppnår 70 års ålder, dessförinnan avlider eller väljes till hedersledamot, anmodar sekreteraren de inländska ledamöterna av vederbörande klass att upprätta skriftligt motiverat förslag till ny ledamot. Dock må det bero på klassen att väcka förslag om uppskov med platsens återbesättande. Klass, som är i behov av utökning inom de i § 9 nämnda gränserna, har att därom göra framställning till societeten.

text: Klassens förslag delgifves societeten vid allmänt sammanträde. Vid ett följande allmänt sammanträde inom societeten skall, där ej uppskof beslutes, val företagas. Societetens inom Sverige bosatta ledamöter böra i kallelsen underrättas om förestående val. Till återbesättande af hvarje ledig plats böra minst två personer vara föreslagna. Under månaderna juni, juli och augusti må val icke äga rum.

text: Vetenskapssocietetens tjänstemän.

text: Vetenskapssocietetens tjänstemän äro sekreteraren, skattmästaren och bibliotekarien. De två förstnämnda väljas bland societetens inländska ordinarie ledamöter.

text: När sekreterare- eller skattmästarbefattningen är ledig, äger val rum efter den afgångne, sedan ledigheten blifvit vid ett föregående sammanträde tillkännagifven, och gäller valet för obestämd tid.

text: Är bibliotekarietjänsten ledig, skall detta vid allmänt sammanträde tillkännagifvas, hvarefter vid närmast följande sammanträde efterträdare förordnas, för bestämd tid eller tills vidare.

text: Sekreteraren åligger:

text: att föra protokoll vid societetens sammanträden samt förbereda och föredraga de ärenden, som där skola förekomma;

text: att tillse, att intet ärende försummas eller utan skäl fördröjes, samt befordra till verkställighet de vid sammanträdena fattade besluten;

text: att föra diarium öfver in- och utgående skrifvelser samt i societetens namn och å dess vägnar ombesörja brefväxlingen såväl inom som utom landet;

text: att ordna, vårda och föra register öfver alla till arkivet hörande handlingar, öfvervaka tryckningen äfvensom utdelningen af societetens skrifter samt attestera de räkningar, som gälla utgifter rörande societetens litterära verksamhet.

text: Sekreteraren tillkommer ock att ombesörja och jämte ordföranden underskrifva de diplomer, som skola utfärdas till de i societeten invalda ledamöterna.

text: När någon ordinarie medlemsplats är ledig, har sekreteraren att sammankalla vederbörande klass för afgifvande af förslag till platsens återbesättande.

text: Skattmästaren åligger:

text: att ombesörja all penningförvaltning beträffande såväl societetens allmänna kassa som de fonder, hvilka blifvit donerade till societeten och af densamma förvaltas;

text: att vårda societetens fastighet, bevaka och förnya inteckningar för utlämnade lån samt för hvarje kalenderår före den 1 påföljande april till de af societeten valda revisorerna för granskning öfverlämna vederbörliga räkenskaper.

text: Likaledes har han att, under iakttagande af föreskriften i § 14 angående vissa räkningars attesterande, använda medel för löpande nödvändiga utgifter.

text: Bibliotekariens åligganden äro:

text: att hava tillsyn över societetens inventarium och bibliotek;

text: att emottaga och i särsild accessionskatalog införa alla till societetens bibliotek ingående bidrag;

text: att ombesörja distributionen av societetens skrifter till de lärda samfund och institutioner, med vilka den är i förbindelse;

text: att biträda vid och ombesörja korrespondensen med offentliga myndigheter, lärda samfund eller enskilda rörande societetens angelägenheter, för så vitt fråga är om biblioteket och utbytet av lärda skrifter;

text: att tillhandagå vid utlåning ur societetens bibliotek.

text: Då andra uppdrag, såsom upprättande av allmän katalog över biblioteket och dylikt, lämnas åt bibliotekarien, äger han därför av societetens medel uppbära särskilt arvode.

text: Biblioteket skall två gånger i veckan på bestämda tider hållas öppet; dock må, då särskilda omständigheter därtill föranleda, bibliotekets öppethållande kunna inskränkas till en gång i veckan, såvida tillfälle till boklån beredes allmänheten även på andra tider efter överenskommelse med bibliotekarien.

text: Är sekreteraren af laga förfall hindrad att tillstädeskomma vid något sammanträde, förordne ordföranden tillfällig vikarie. Är sekreteraren för längre tid förhindrad att bestrida sin tjänst, eller har han afgått från sin befattning, äger ordföranden förordna vikarierande sekreterare, intill dess societeten kan å ordinarie sammanträde förordna sådan eller välja ny sekreterare.

text: Är skattmästaren eller bibliotekarien för längre tid förhindrad att bestrida sin tjänst, utser societeten vid ordinarie sammanträde ställföreträdare.

text: Vikarierande sekreterare och skattmästare skola utses bland societetens inländska ledamöter.

text: Sammanträdena och ärendenas behandling.

text: Societeten håller ordinarie sammanträde en gång under hvardera af månaderna september, oktober, november, december, februari, mars, april och maj på dag, som af societeten särskildt beslutes, hvarförutom extra ordinarie sammanträden kunna hållas, då anledning därtill förefinnes.

text: Kallelse till sammanträde utfärdas af ordföranden.

text: Endast närvarande ledamot kan deltaga i omröstning. Utländska ledamöter äga rösträtt i alla frågor utom ekonomiska och administrativa.

text: Val af hedersledamöter och ordinarie ledamöter, af ordförande, sekreterare och skattmästare samt, om någon af societetens medlemmar påyrkar det, af bibliotekarie sker med slutna sedlar.

text: Hafva vid ett val flera än två fått röster, men ingen af dem erhållit minst hälften af de afgifna rösterna, företages ny omröstning om de två, som erhållit de flesta rösterna.

text: I fråga om annat ärende skall ordföranden, sedan öfverläggningen förklarats afslutad, framställa proposition, så affattad, att den må kunna besvaras med ja eller nej. Ordföranden tillkännagifver därefter, huru enligt hans uppfattning beslutet utfallit, och bekräftar det genom klubbslag, därest ej omröstning begäres.

text: Utfalla röstetalen lika, skiljes genom lottning.

text: Afgår någon af societetens tjänstemän, företages nytt val, så snart ske kan.

text: Societetens ekonomi.

text: Societetens tillhörigheter och ekonomiska angelägenheter vårdas af skattmästaren med biträde af förvaltningsutskottet.

text: Detta utgöres af två bland societetens medlemmar, hvilka väljas af societeten bland dess i Uppsala bosatta inländska ordinarie ledamöter.

text: Afgår medlem af förvaltningsutskottet, företages nytt val, så snart ske kan.

text: Societetens värdepapper och säkerhetshandlingar skola förvaras på brandfritt ställe under två lås med olika nycklar, af hvilka skattmästaren har den ena och en medlem af förvaltningsutskottet den andra.

text: Vid ordinarie sammanträde i december månad utser societeten bland sina medlemmar två revisorer och två revisorssuppleanter, hvilka hafva att senast vid majsammanträdet till societeten afgifva berättelse angående verkställd granskning af societetens ekonomiska förvaltning och räkenskaper, hvarefter societeten fattar beslut i fråga om ansvarsbefrielse för skattmästaren och förvaltningsutskottet.

text: Societetens medel disponeras af societeten ensam, så att intet besked därför göres annat än för societetens medlemmar.

text: Minst hvart femte år skola societetens arkiv och öfriga lösa egendom af revisorerna inventeras efter förefintliga förteckningar.

text: Ändring af stadgarna.

text: Förslag till ändring af dessa stadgar bör inlämnas skriftligen och motiveradt samt cirkulera bland de inom Sverige bosatta inländska ledamöterna, innan förslaget i societeten kan komma under öfverläggning. Om därefter societeten vid ordinarie sammanträde med två tredjedelar af de afgifna rösterna antager förslaget, insändas handlingarna till Kungl. Maj:t.

text: Det alla, som vederbör, hafva sig hörsamligen att efterrätta. Till yttermera visso hafve Vi detta med egen hand underskrifvit och med Vårt kungl. sigill bekräfta låtit. Stockholms slott den 6 juli 1906.


rpubl:andrar: ändr. 3, 6 §§

rpubl:andrar: upph. 6 §

dcterms:identifier: SFS 1907:15 s.1 i lydelse enligt SFS 1977:682

dcterms:title: Lag (1907:15 s.1) angående avlösning av avgäld från avsöndrad lägenhet

text: Har för lägenhet, som för alltid blifvit från hemman afsöndrad, afgäld fastställts på grund af

text: 5 §

text: i lagen den 25 maj 1905 rörande afgäld från afsöndrad lägenhet, vare lägenhetens ägare berättigad att få sådan afgäld aflöst mot ersättning, som, där annorlunda ej afta lats, skall utgå med ett penningbelopp, motsvarande tjugotvå gånger afgälden för ett år.

text: Är afgälden bestämd i annat än penningar, och har ej viss grund för beräkning af dess värde i penningar blifvit vid afgäldens faststäl lande stadgad eller sedermera öfverenskommen, varde det värde beräk nadt efter senast fastställda medelmarkegångspris eller, där sådant pris icke finnes i länets markegångstaxa upptaget för persedel, hvari afgälden bestämts, efter medeltalet af markegångsprisen för de sist förflutna tio åren eller, om beräkningen ej kan ske enligt länets markegångstaxor, efter ty skäligt pröfvas.

text: Vill lägenhetsägare få afgäld aflöst, göre ansökan hos Konungens befallningshafvande. Dylik ansökan må ock framställas i förklaring öfver gjord begäran om afgäldens fastställande.

text: Innan beslut i ärendet meddelas, skall stamhemmanets ägare lämnas tillfälle att däri afgiva yttrande.

text: Har i ärendet, varom i

text: 2 §

text: förmäles, lägenhetens ägare styrkt, att ersättning, som för avgäldens avlösning tillkommer hemmanets ägare, till denne utgivits, förordne Konungens befallningshavare att i fastighetsregistret samt, där lägenheten eller dess stamhemman upp tages i jordeboken, jämväl i denna skall införas anteckning att av gäldsskyldigheten upphört.

text: Lag (1917:276).

text: Är ersättningen ej gulden, fastställe Konungens befallnings hafvande densamma och utsätte tillika viss dag, då lägenhetsägaren, vid äfventyr att beslutet eljest anses förfallet, senast har att till Konungens befallningshafvande inkomma med bevis, att ersättningen till stamhemmanets ägare utgifvits; dock att, där ersättningen skall utgå i penningar, lösesumman jämväl må i landtränteriet nedsättas.

text: Sedan beslutet, som genom Konungens befallningshafvandes försorg skall delgifvas hemmanets ägare, vunnit laga kraft och lägenhetens ägare fullgjort hvad honom på grund däraf åligger, förordne Konungens be fallningshafvare om anteckning som i

text: 3 §

text: sägs.

text: Är lösesumma nedsatt, varde, sedan det om ersättningen meddelade beslut vunnit laga kraft och den däri utsatta tid förflutit, beloppet utbetaldts till stamhemmanets ägare. Uppstår tvist om rätten till lösesumman eller möter eljest hinder för dess utbetalande, låte Konungens befallningshafvande, där så äskas, insätta medlen i bank inrättning för att mot ränta innestå; och komme räntan den till godo, som finnes till lösesumman berättigad.

text: I aflösning innefattas, där ej annorledes aftalats, icke afgäld, som belöper på tiden innan ersättningen af lägenhetsägaren utgifvits till hemmanets ägare eller; då lösesumma nedsatts; på tiden före den enligt

text: 4 §

text: utsatta dag.

text: 6 §

text: har upphört att gälla genom

text: lag (1977:682).


rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: upph. 10 §

dcterms:identifier: SFS 1907:36 s. 22 i lydelse enligt SFS 1943:883

dcterms:title: Lag (1907:36 s.22) om vad iakttagas skall i avseende å införande av lagen om nyttjanderätt till fast egendom

text: Den nu antagna lagen om nyttjanderätt till fast egendom skall jämte hvad här nedan stadgas lända till efterrättelse från och med den 1 januari 1908.

text: I fråga om nyttjanderätt, som upplåtits före nämnda dag, skola med de undantag här nedan sägs bestämmelserna i nya lagen icke tillämpas. Är arrende- eller hyresaftal, som därförinnan slutits, ingånget för obestämd tid eller med förbehåll om rätt för såväl upplåtaren som legotagaren att uppsäga aftalet, och sker ej, efter det nya lagen trädt i kraft, uppsägning till den tid, då på grund af sådan uppsägning aftalet tidigast kunnat frånträdas, skall från nämnda tid nya lagen tillämpas å aftalet.

text: Bestämmelserna i nya lagen afse ej upplåtelse under stadgad åborät af hemman eller lägenhet, som tillhör kronan eller allmän inrättning.

text: Genom nya lagen upphäfvas:

text: 16 kap.

text: och

text: 17 kap.

text: och

text: 5 §§

text: jordabalken

text: samt

text: 6 kap.

text: och

text: 4 §§

text: 8 kap. 5 §

text: 10 kap. 7 §

text: och

text: 27 kap.

text: byggningabalken

text: , såvidt dessa lagrum afse nyttjanderätt, hvarom i nya lagen stadgas;

text: 13 kap.

text: handelsbalken

text: såvidt angår legoaftal, som i nya lagen afses;

text: kungl. brefvet den 17 oktober 1781 angående torpares fardag;

text: förordningen den 6 februari 1849 angående viss tid för klander af husesyn emellan enskild jordägare och landbo, så ock lagen den 30 mars 1901, innefattande tillägg till samma förordning;

text: förordningen den 22 oktober 1867 angående ändring af

text: 16 kap.

text: och

text: 13 §§

text: jordabalken

text: lagen den 25 april 1889 angående tiden för nyttjanderättsaftals bestånd, så ock lagen den 24 juli 1903 om ändrad lydelse af

text: 1 § i samma lag

text: hvad lagen den 27 juni 1896 om hemmansklyfning, ägostyckning och jordafsöndring innehåller angående afsöndring af jord till besittning på viss tid eller lifstid;

text: så ock hvad i öfrigt finnes i lag eller särskild författning stridande mot nya lagens bestämmelser.

text: Där i lag eller särskild författning förekommer hänvisning till lagrum, som ersatts genom bestämmelse i nya lagen, skall denna i stället tillämpas.

text: Efter det nya lagen trädt i kraft må ej vidare ske upplåtelse af stadstomt med sådan rätt, att tomten ej må af ägaren återtagas, så länge tomtören erläggas eller utan att lösen för byggnad å tomten gifves.

text: Hvad nya lagen innehåller angående verkställande af uppsägning, angående förordnande om verkställighet af domstols beslut i tvist om skyldighet för arrendator att afträda arrenderad fastighet eller om hyresgästs flyttning i eller ur hus samt angående rätt för jordägare eller hyresvärd att till säkerhet för fordran kvarhålla arrendators eller hyresgästs egendom skall äga tillämpning jämväl i fråga om legoaftal, som slutits innan nya lagen trädt i kraft.

text: I fråga om aftal, som nu sagts, skall ock tillämpas hvad nya lagen i

text: 2 kap. 41 §

text: och

text: 3 kap. 29 §

text: stadgar angående tid, inom hvilken legogifvare eller legotagare har att, vid talans förlust, göra gällande fordringsanspråk på grund af legoaftalet; dock att, där det förhållande, från hvilket tiden skall räknas, inträdt före den dag, då nya lagen trädt i kraft, tiden skall i stället räknas från sagda dag.

text: Sker öfverlåtelse af fastighet, hvarom arrende- eller hyresaftal slutits innan nya lagen trädt i kraft, skall hvad där stadgas angående tid, inom hvilken ny ägare har att uppsäga arrendator eller hyresgäst, som vid tiden för öfverlåtelsen finnes å fastigheten och ej äger rätt att kvarsitta, samt påföljden, där den tid försittes, tillämpas; dock att, där öfverlåtelsen skett före den dag, då nya lagen trädt i kraft, tiden skall räknas från nämnda dag.

text: Är arrende- eller hyresrätt, som upplåtits före den dag, då nya lagen trädt i kraft, af legotagaren förverkad, men uppsäger ej legogifvaren aftalet inom sex månader från det han fick kännedom om det förhållande, på grund hvaraf rätten är förverkad, eller, där rätten var förverkad när lagen trädde i kraft och legotagarens förhållande då var legogifvaren kunnigt, inom lika tid därefter; äge ej sedan legogifvaren åberopa förhållandet såsom grund för aftalets frånträdande.

text: Hvad nya lagen stadgar om skyldighet för borgenärerna i arrendators eller hyresgästs konkurs att i visst fall svara för legoaftalets fullgörande skall icke tillämpas, där konkursen börjats före den dag, då nya lagen trädt i kraft.

text: 10 § Har upphävts genom lag (1943:883).

type: upphavd


rpubl:andrar: ändr. 4 § 10 mom

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 3-5 §§

rpubl:andrar: ändr. 3-5 §§; ny 6 §

rpubl:andrar: ändr. 5 § 2, 3 mom

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 4 § 9 mom

rpubl:andrar: ändr. 4 § 8 mom

rpubl:andrar: ändr. 4 § 7 mom

rpubl:andrar: ändr. 3 §, 5 § 2 mom

rpubl:andrar: upph. 1-3 §§, 4 § 3 mom, 5 § 2 mom; utgår rubr. närmast före 1 , 3 §§; ändr. 4 § 1, 2, 4, 5, 9, 10, 12 mom, 5 § 1 mom

rpubl:andrar: ändr. 4 § 9, 13 mom

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1967. Äldre bestämmelser gälla dock fortfarande i fråga om bevillningsavgift, som belöper på tiden dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 5 § 1 mom

text: Denna förordning träder i kraft dagen efter den, då förordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling. Äldre bestämmelser tillämpas dock, såvitt avser den i

text: 4 § 2 mom.

text: första stycket

text: angivna procentsatsen, på bevillningsavgift som belöper på tiden före den 1 januari 1971 och i övrigt på bevillningsavgift som belöper på tiden före den 1 mars 1970.

rpubl:andrar: upph. 5 § 3 mom; ändr. 4 § 1, 2, 4, 5, 7, 12 mom, 5 § 1 mom, 6 §; nytt 4 § 3 mom

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1972.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om talan mot beslut som meddelats före förordningens ikraftträdande.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: nya 4 § 14-16 mom

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1975.

text: Förekommer i lag eller annan författning ordet "förordning" eller böjningsform av detta ord och avses därmed förordningen angående bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter skall detta vid ikraftträdandet av denna lag bytas ut mot "lag" i motsvarande form. Äldre lydelse av förordningens rubrik, som förekommer i lag eller annan författning, skall vid samma tidpunkt bytas ut mot rubrikens nya lydelse.

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 4 § 4, 5, 10, 13-15 mom, 5 § 1 mom, 6 §

text: Denna lag träder i kraft en vecka efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

text: Har handräckning enligt lagen (

text: ) om handräckning vid taxeringsrevision med stöd av äldre lydelse av

text: 4 § 15 mom.

text: begärts före ikraftträdandet, gäller den äldre lydelsen fortfarande i fråga om den begärda handräckningen.

rpubl:andrar: ändr. 4 § 15 mom

rpubl:andrar: ändr. 4 § 10 mom, 6 §

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas från och med den 1 januari 1991.

dcterms:title: Lag (1908:128 s.1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter

rdfs:label: Finansdepartementet S2

text: 1 § har upphävts genom förordning (1952:360).

text: 2 § har upphävts genom förordning (1952:360).

text: 3 § har upphävts genom förordning (1952:360).

text: C. Bevillningsafgift för vissa offentliga föreställningar.

text: 1 mom. I utlandet bosatt fysisk person och där hemmahörande juridisk person, som här i riket giver offentlig föreställning eller tillställning av vad slag det vara må, vare sig mot inträdesavgift eller mot avgift, som eljest på ett eller annat sätt fordras, uppbäres eller mottages, skall härför utgöra särskild bevillningsavgift med femton procent av bruttoinkomsten.

text: vid konsert, opera- eller annan musikalisk, dramatisk eller litterär föreställning, cirkus- eller varietéföreställning, så ock vid annan med någon av de nu nämnda jämförlig föreställning ävensom vid bal, maskerad eller annan dylik tillställning,

text: 1) då bruttoinkomsten kan antagas komma att överstiga femhundra kronor, efter den verkliga bruttoinkomsten, dock alltid med minst femtio kronor samt

text: 2) då bruttoinkomsten kan antagas icke komma att överstiga femhundra kronor, efter beräknad bruttoinkomst, dock alltid med minst femtio kronor;

text: för anställande eller anordnande av karusell- eller annan konståkning, målskjutning, ringkastning eller kraftprov samt för förevisande av människor, djur, naturalier eller andra föremål eller av panorama, biografbilder, vaxkabinett, optiska eller mekaniska konststycken eller vid annan med de nu nämnda jämförlig tillställning, som icke är att hänföra under a), efter beräknad bruttoinkomst, med lägst femtio kronor för varje dag, sådan föreställning eller förevisning äger rum.

text: Förordning (1969:791).

text: Denna bevillningsavgift skall utgå:

text: 2 mom. I utlandet bosatt fysisk person, som här i riket medverkar vid offentlig föreställning, offentligt utförande av musik, såsom kafékonsert och dylikt, eller vid annan offentlig tillställning eller utövar artistisk verksamhet för svensk ljudradio eller television skall, oavsett huruvida inträdes- eller annan avgift därvid uppbäres, erlägga särskild bevillningsavgift med trettio procent av den inkomst, som på grund av hans medverkan eller verksamhet tillflyter honom, vare sig denna inkomst utgöres av i penningar bestämd ersättning, naturaförmåner eller andel av intäkten av tillställningen eller verksamheten. Till hans inkomst skall räknas även ersättning till annan i den mån ersättningen avser omkostnad för honom. Avgiften skall i varje fall utgå med minst tio kronor för varje dag, medverkan lämnas eller verksamhet utövas av den i utlandet bosatta personen eller ersättning till honom beräknas.

text: För avgiftens erläggande svarar tillställningens anordnare eller den som har att utgiva ersättning för den artistiska verksamheten för ljudradio eller television. Förordning (1969:791).

text: 3 mom. I utlandet bosatt fysisk person och där hemmahörande juridisk person som är berättigad till ersättning för annans medverkan eller artistiska verksamhet av det slag som avses i 2 mom. skall erlägga bevillningsavgift. Därvid äga bestämmelserna i 2 mom. om hur sådan avgift skall utgöras och erläggas motsvarande tillämpning. Förordning (1969:791).

text: 4 mom. Ansökning om tillstånd till föreställning eller verksamhet för vilken bevillningsavgift skall utgå enligt 1--3 mom. göres enligt föreskrifter som meddelas av regeringen.

text: Sökande är därjämte pliktig att meddela den myndighet, hos vilken ansökning göres, de ytterligare upplysningar, som av myndigheten begäras. Lag (1974:855).

text: 5 mom. Med ledning av lämnade och eljest tillgängliga upplysningar skall nämnda myndighet, därest ansökningen bifalles, dels bestämma, enligt vilken av de i 1--3 mom. härovan angivna grunder bevillningsavgift skall utgöras, dels ock, i fall då avgift enligt 1 mom. skall utgå efter beräknad bruttoinkomst eller då avgift enligt 2 eller 3 mom. icke skall utgå med viss andel av intäkten, fastställa bevillningsavgiftens belopp.

text: I andra fall än nu sagts skall bevillningsavgiftens belopp genom skriftligt beslut fastställas av den myndighet som utfärdat tillståndsbeviset.

text: Därest i ersättning för medverkan eller verksamhet, som avses i 2 eller 3 mom., ingå naturaförmåner, skola dessa vid bevillningsavgiftens bestämmande uppskattas till skäligt belopp i penningar. Värdet av kost och bostad skall därvid upptagas till vardera minst fem kronor för dag.

text: Skattemyndigheten i det län där föreställningen eller verksamheten äger rum är uppbördsmyndighet i fråga om avgift enligt denna lag. Lag (1990:333).

text: 6 mom. I de fall, då bevillningsavgift skall utgå efter den verkliga bruttoinkomsten eller efter viss andel av inkomsten av föreställning, skall inkomsten, efter uppbördsmyndighetens beprövande, utrönas antingen medelst kontroll å biljettförsäljningen eller ock med ledning av en av föreställningsgivaren eller i orten bosatt person, som av myndigheten godkännes, avgiven deklaration.

text: Där så anses erforderligt, må uppbördsmyndigheten såväl föranstalta om kontroll å biljettförsäljningen som ock avfordra vederbörande deklaration, varom nyss nämnts. Förordning (1920:859).

text: 7 mom. Vid varje inträdesbiljett till sådan föreställning, vid vilken kontroll skall utövas å biljettförsäljningen, skall finnas fästad kupong med uppgift om biljettens pris eller om densammas användande såsom fribiljett, vilken kupong för beräkning av bruttoinkomsten av kontrollant avskiljes.

text: Den som giver föreställning är skyldig att på anmaning vidtaga erforderliga anordningar för kontrollens underlättande och behöriga utövande. Förordning (1969:791).

text: 8 mom. Deklaration, varom i 6 mom. förmäles, skall senast första söckendag efter föreställning avgivas till uppbördsmyndigheten samt innehålla på heder och samvete avgiven uppgift om beloppet av den vid föreställning influtna bruttoinkomst ävensom, då bevillningsavgift skall utgöras efter viss andel av nettoinkomsten av föreställningen, om beloppet av omkostnaderna för denna.

text: Avgives icke behörig deklaration inom sålunda stadgad tid, skall för bestämmande av bevillningsavgiften antagas, att föreställningen givits för utsålt hus med därvid gällande biljettpris, och bevillningsavgift utgå å sålunda beräknad bruttoinkomst eller, där avgiften skall utgöras efter viss andel av inkomsten av föreställningen, å motsvarande andel av den på nyssnämnda sätt beräknade bruttoinkomsten. Förordning (1971:76).

text: 9 mom. För bevillningsavgift, som utgår efter den verkliga bruttoinkomsten eller efter viss andel av inkomsten av föreställning, skall, innan tillståndsbevis må meddelas, till den myndighet, som har att pröva ansökningen, avlämnas vederhäftig borgen eller annan godkänd säkerhet, avseende hela den tid, det begärda tillståndet omfattar.

text: Annan enligt denna paragraf utgående bevillningsavgift skall förskottsvis erläggas till nämnda myndighet, innan tillståndsbevis utfärdas. Därest vederhäftig borgen eller annan godkänd säkerhet ställes, må myndigheten medgiva anstånd med erläggande av bevillningsavgift.

text: Bevillningsavgift, som ej erlägges förskottsvis, skall inbetalas till den myndighet, som utfärdat tillståndsbeviset. Inbetalningen skall ske första söckendagen efter föreställningen eller, där en följd av föreställningar gives i samma län, senast å första söckendagen efter varje veckas utgång för då givna föreställningar. Avgiften må ock inom sålunda föreskriven tid på skattskyldigs eget äventyr med allmänna posten insändas. Erlägges icke bevillningsavgift inom tid, som nu sagts, upphör utfärdat tillståndsbevis att äga gällande kraft, och varde avgiften ofördröjligen hos vederbörande utmätt. Förordning (1964:660).

text: för i utlandet bosatta personer, vilka driva sitt näringsfång under bar himmel och uppbära allenast frivillig avgift såsom musikanter och dylika;

text: för deltagare i idrottstävling, anordnad av organisation, som är ansluten till Sveriges riksidrottsförbund eller representerad inom Sveriges olympiska kommitté, eller av annan sammanslutning, som enligt medgivande av regeringen må vara likställd med sådan organisation i nu förevarande hänseende; samt

text: då regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, till följd av särskilda omständigheter, för visst fall medgivit befrielse från bevillningsavgift. Lag (1989:1036).

text: 10 mom. Frihet från erläggande av bevillningsavgift enligt denna paragraf åtnjutes:

text: 11 mom. har upphävts genom förordning (1966:731).

text: 12 mom. Av bevillningsavgift, varom stadgas i denna paragraf, tillfaller hälften staten och hälften den kommun, inom vilken föreställningen eller verksamheten ägt rum. Förordning (1969:791).

text: 13 mom. Omedelbart efter varje månads utgång skall polismyndigheten till skattemyndigheten meddela skriftlig uppgift å de under månaden givna föreställningar, för vilka bevillningsavgift enligt 1 eller 2 mom. skolat utgå, och å ställen, där dessa givits, eller ock, om föreställning ej förekommit, sådant för nämnda myndighet skriftligen anmäla. Lag (1990:333).

text: 14 mom. Den som har att erlägga eller att svara för erläggande av bevillningsavgift skall ha sin bokföring så ordnad eller, om han ej är bokföringsskyldig, föra sådana anteckningar, att därav framgår storleken av den ersättning, varå avgiften skall beräknas, och avgiftens storlek. Beträffande avgift enligt 2 eller 3 mom. skall bokföringen eller anteckningarna innehålla, i fråga om avgiftsskyldig fysisk person uppgift om nationalitet, namn, ålder och hemvist samt i fråga om avgiftsskyldig juridisk person uppgift om firma, hemort och postadress.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 82 §§

text: uppbördslagen (1953:272)

text: gälla i tillämpliga delar i fråga om handling som avlämnats eller tillhandahållits enligt denna lag. Lag (1974:855).

text: 15 mom. Den som har att erlägga eller att svara för erläggande av bevillningsavgift skall på anmodan av skattemyndighet lämna uppgift om verksamhet som drivits av honom och i vilken avgiftsskyldighet förelegat, om uppburen eller utgiven ersättning och om erlagd bevillningsavgift.

text: På anmodan av skattemyndighet åligger det den som är avgiftsskyldig eller ansvarig för erläggande av avgift att för kontroll av avgiftsskyldigheten tillhandahålla sina räkenskaper med tillhörande handlingar, inbegripet sådana anteckningar som avses i 14 mom.

text: För kontroll av ansöknings-, deklarations- eller uppgiftsskyldighet enligt denna lag får skattemyndigheten förordna om revision hos den som är avgiftsskyldig eller ansvarig för erläggande av avgift. Revision får verkställas också hos den som bedriver förmedlingsverksamhet eller annan verksamhet av sådan beskaffenhet att uppgifter av betydelse för kontrollen kan hämtas ur anteckningar eller andra handlingar som förs vid verksamhetens bedrivande.

text: I fråga om revision enligt tredje stycket gäller i tillämpliga delar bestämmelserna om taxeringsrevision i

text: 3 kap.

text: 14 §§

text: taxeringslagen (1990:324)

text: . Lag (1990:333).

text: 16 mom. Underlåter den som har att erlägga eller att svara för erläggande av bevillningsavgift att hörsamma anmodan enligt 15 mom., får skattemyndigheten förelägga den försumlige lämpligt vite.

text: Bestämmelserna om vite i

text: 83 §

text: och

text: 85 § 1 mom.

text: uppbördslagen (1953:272)

text: gäller i tillämpliga delar i fråga om vite som avses i detta moment. Lag (1990:333).

text: Debitering, uppbörd, redovisning m.m.

text: 1 mom. I fråga om avgift enligt denna lag skall, i den mån lagen icke innehåller särskilda bestämmelser, i tillämpliga delar gälla vad som föreskrives om skatt enligt

text: uppbördslagen (1953:272)

text: . Erlägges icke bevillningsavgift inom föreskriven tid, utgår restavgift enligt

text: 58 § 1 mom.

text: första stycket

text: uppbördslagen

text: Har den, som är berättigad att återfå erlagd bevillningsavgift enligt denna lag, i stället att erlägga skatt som avses i

text: uppbördslagen

text: , skola bestämmelserna i

text: 68 §

text: och

text: mom. sistnämnda lag äga motsvarande tillämpning.

text: Samtidigt med inlevereringen av staten tillkommande andel av bevillningsavgift enligt denna lag skall till vederbörande kommun i behörig ordning överlämnas dess andel därav.

text: Vid redovisningen över uppbörden av de efter denna lag utgående bevillningsavgifter skola såsom verifikationer biläggas dels förteckning upptagande ej mindre antalet hållna föreställningar samt beträffande var och en av dem tiden och stället för densamma, de vid föreställningen uppträdande avgiftspliktiga personernas namn och nationalitet samt, i den mån avgiften erlagts eller skall erläggas till redogöraren, i förra fallet avgiftens belopp och tiden för dess inflytande och i senare fallet de åtgärder, som vidtagits för indrivning av förfallen ogulden avgift, än även föreställning, till vars hållande under den med redovisningen avsedda tid tillstånd meddelats, men vilken icke givits, dels avskrifter av utfärdade tillståndsbevis, dels enligt

text: 4 § 5 mom.

text: andra stycket

text: meddelade skriftliga beslut, dels jämlikt

text: 4 § 6 mom.

text: avgivna deklarationer, dels ock bevis, att vederbörande kommuner tillkommande andelar av bevillningsavgifterna blivit till dem utbetalta.

text: Lag (1974:855).

text: 2 mom. har upphävts genom förordning (1952:360).

text: 3 mom. har upphävts genom förordning (1969:791).

text: Skattemyndighetens beslut om fastställande av bevillningsavgift enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten. Beslut enligt

text: 4 § 10 mom.

text: c får inte överklagas.

text: Lag (1990:333).


rpubl:andrar: ändr.; upph. 40 § under 1)

rpubl:andrar: ändr. 18, 32 §§

rpubl:andrar: ändr. 35 §, 37 § 3 mom

rpubl:andrar: ändr. 33 §

rpubl:andrar: ändr. 28 § 1 mom

rpubl:andrar: ändr. 33, 39 §§

rpubl:andrar: ändr. 10 §, 28 § 1 mom

rpubl:andrar: ändr. 1 §, 38 § 1 mom, 40 §

rpubl:andrar: ändr. 19 §

rpubl:andrar: ändr. 41 §

rpubl:andrar: ändr. 10, 18 §§, 28 § 1 mom

rpubl:andrar: nya 42-63 §§, ny rubr. närmast före 42 §

rpubl:andrar: ändr. 54, 62 §§; ny 57 a §

rpubl:andrar: ändr. 62 §; ny 57 b §

rpubl:andrar: ändr. 57 §; ny 57 c §

rpubl:andrar: ändr. 62 §

rpubl:andrar: ändr. 43 §

rpubl:andrar: ändr. 35 §

rpubl:andrar: ändr. 54 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 63 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1908:74 s.1) angående jordregister

rdfs:comment: Enligt SFS 1974:506 skall ordet "lantmäteri styrelsen" i olika böjningsformer i 16, 27 och 34 §§, 38 § 1 mom samt 39, 40, 46, 57, 58-60 och 63 §§ bytas ut mot "statens lantmäteriverk" i motsvarande form. Ordet "ortnamnskommissionen" i 16 § skall bytas ut mot "ortnamnsarkivet i Uppsala"

text: § 35 Sedan jordregister upplagts för en socken samt den av häradsskrivaren för socknen enligt § 22 upprättade fastighetsförteckningen av förste lantmätaren fullständigats genom ifyllande av kolumnerna 8--11, skall förteckningen översändas till häradsskrivaren tillika med en efter formulär H avfattad uppgift på fastigheter, som i jordregistret införts och som har gällande registerbeteckning men inte tas upp i nämnda förteckning. Förste lantmätaren skall sedermera senast den 15 varje månad tillställa häradsskrivaren uppgift enligt formulär Hb, upptagande de fastigheter som under nästföregående kalendermånad införts i eller uteslutits ur jordregistret, däri överförts från en socken till en annan eller undergått förändring beträffande registerbeteckning.

text: Förordning (1992:240).

text: § 43 Vad som i kap. 1--3 föreskrivs om förste lantmätaren, domhavanden och häradsskrivaren skall tillämpas på respektive fastighetsregistermyndigheten, inskrivningsmyndigheten och skattemyndigheten.

text: Förordning (1990:1238).

text: § 50 När samfällighet tas upp i S-förteckningen, åsätts den registerbeteckning. Därvid skall bestämmelserna om registerbeteckning för samfällighet i

text: 12 §§

text: och

text: 4 a § kungörelsen (1968:379)

text: om uppläggande av nytt fastighetsregister, m.m. tillämpas.

text: Traktnamn eller kvartersnamn, som upptagits i överskrift på upplägg i S-förteckningen, införes i namnförteckningen enligt formulär Ab.

text: Förordning (1987:598).

text: § 54 Har fastighets omfattning på marken ändrats genom fastighetsbildning eller annan åtgärd, göres anteckning om åtgärden i fastighetens rum. Detsamma gäller när andel i samfällighet överförts från en fastighet till en annan.

text: Om fastighetsbestämning skett eller fastighetsindelningens beskaffenhet fastställts i annan ordning, skall det antecknas i rummen för de berörda fastigheterna.

text: Har servitut bildats, ändrats eller upphävts genom åtgärd varom uppgift skall införas i fastighetsregistret, göres anteckning i rummet för den härskande fastigheten. Motsvarande anteckning göres i rummet för den tjänande fastigheten. Om servitutet skall utövas enbart på eller av samfällighet som upptagits i S-förteckning, får anteckning i stället göras i samfällighetens rum. Servitut som berör gemensamhetsanläggning antecknas enligt § 57 a

text: tredje stycket

text: Om en fastighet som är belägen i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens eller Norrbottens län eller i Älvdalens kommun i Kopparbergs län omfattar mark som vid utgången av juni 1992 tillhörde staten, skall uppgift om detta föras in i jordregistret. Uppgiften skall dock föras in endast om annan än staten har beviljats lagfart för fastigheten.

text: Förordning (1992:966).

beteckning: 57 a §

text: Till jordregistret hör förteckning över gemensamhetsanläggningar för registrering enligt

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: enligt vid denna kungörelse fogat formulär GA (GA-förteckning). Anvisningar till formuläret meddelas av statens lantmäteriverk.

text: När gemensamhetsanläggning upptages i GA-förteckningen, åsättes den registerbeteckning. Bestämmelserna om registerbeteckning för gemensamhetsanläggning i

text: och

text: 7 a §§

text: kungörelsen (

text: ) om uppläggande av nytt fastighetsregister, m.m. äga därvid motsvarande tillämpning.

text: Redovisningen av förrättning eller annan åtgärd enligt

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: berörande gemensamhetsanläggning sker i GA- förteckningen. I rummet för fastighet eller samfällighet som beröres av åtgärden göres endast hänvisning till GA-förteckningen. Anteckning om servitut göres endast om servitutet berör fastighet som ej deltager i gemensamhetsanläggningen. Om fastighetsbildning eller annan åtgärd som skall redovisas i rummet för fastighet eller samfällighet är av betydelse för gemensamhetsanläggning, skall uppgift om åtgärden införas även i GA-förteckningen och hänvisning göras till för teckningen.

text: Beröres tomträtt av åtgärd enligt

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: skall åtgärden redovisas såsom avseende den fastighet i vilken tomträtten inskrivits.

text: Förvaltas gemensamhetsanläggning av samfällighetsförening enligt lagen (

text: ) om förvaltning av samfälligheter, skall föreningens firma antecknas i GA-förteckningen.

text: I GA-förteckningen få, utan samband med registrering enligt

text: anläggningslagen

text: , redovisas gemensamma anläggningar enligt lagen (

text: ) om vissa gemensamhetsanläggningar samt 2 och

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om enskilda vägar och motsvarande äldre bestämmelser.

text: Redovisningen av anläggning som ej är inrättad enligt

text: anläggningslagen

text: får begränsas till uppgifter som finnas tillgängliga.

beteckning: 57 b §

text: Vid införande av uppgift om förrättning enligt

text: ledningsrättslagen (1973:1144)

text: skall vad som i §

text: 54 tredje stycket

text: föreskrives om servitut i tillämpliga delar gälla ledningsrätt. Har förordnats att ledningsrätt skall höra till tomträtt, skall ledningsrätten redovisas såsom hörande till den fastighet i vilken tomträtten inskrivits.

text: Har del av fastighet inlösts enligt

text: ledningsrättslagen

text: , skall inlösta ägovidden registreras såsom fastighet och uppgift om fastighetsbildningen lämnas enligt formulär Hb. Motsvarande skall gälla när samfällighet eller del därav inlösts. Kungörelse (

beteckning: 57 d §

text: Regionplan, översiktsplan, detaljplan, områdesbestämmelser och fastighetsplan enligt plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: samt stadsplan och byggnadsplan som har genomförandetid enligt

text: 17 kap. 4 § andra stycket samma lag

text: skall redovisas i en plan- och bestämmelseförteckning (PB-förteckning). I PB-för teckningen får även andra äldre planer, bestämmelser, beslut och utredningar enligt

text: 33 § fastighetsregisterkungörelsen (1974:1059)

text: tas upp.

text: Om en plan har tagits upp i PB-förteckningen får sådan anteckning som avses i

text: 33 §

text: denna förordning underlåtas.

text: Statens lantmäteriverk fastställer den blankett på vilken PB-förteckningen skall föras.

text: Förordning (1987:598).

text: § 58 Fråga om rättelse i jordregister enligt

text: 19 kap. 4 § fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: prövas av statens lantmäteriverk. Har oriktighet enligt

text: första stycket

text: i nämnda paragraf uppkommit till följd av skrivfel eller annat sådant förbiseende, får dock fastighetsregistermyndigheten pröva ärendet.

text: Förordning (1990:254).

text: § 60 Statens lantmäteriverk får beträffande vissa slag av ärenden överlåta sin beslutanderätt enligt §§ 58 och 59 till fastighetsregistermyndigheten.

text: Förordning (1990:254).

text: § 61 Tomtbok till jordregister får läggas upp endast för område med detaljplan i anslutning till stadsregisterområde.

text: Bestämmelserna om uppläggande och förande av tomtbok till stadsregister skall tillämpas även på tomtbok till jordregister. Bestämmelserna i

text: 4 § första stycket 2 stadsregisterkungörelsen (1971:1010)

text: skall dock inte tillämpas.

text: Förordning (1987:598).

text: § 62 Till jordregistret hör en fastighetskarta som redovisar fastighetsindelningen och en bestämmelsekarta som redovisar sådana uppgifter som avses i

text: 33 § första stycket 2

text: --7 och

text: andra stycket

text: . På fastighetskartan skall, om så lämpligen kan ske, utmärkas dels gränserna för område som upplåtits för gemensamhetsanläggning upptagen i GA-förteckningen samt anläggningens registerbeteckning, dels gränserna för ledningsrättsområde samt beteckning Lr. Kartorna upprättas i den utsträckning som det finns lämpligt underlag för dem.

text: Förordning (1988:794).

text: Beslut av Statens lantmäteriverk eller fastighetsregistermyndigheten enligt denna förordning får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Överklagande av beslut enligt

text: 1 § första stycket

text: sker dock hos regeringen.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Förordning (1995:198).