text: Denna lag träder i kraft den 2 augusti 2014. Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om näringsförbud.

text: Näringsförbud får inte grundas på åsidosättanden som skett före ikraftträdandet och som inte kunde läggas till grund för näringsförbud enligt äldre bestämmelser.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 29 §§

text: om upphävande om näringsförbud och i

text: 39 §

text: om ansökan om återkallelse av undantag från näringsförbud ska tillämpas på sådana näringsförbud som har meddelats med stöd av lagen (

text: ) om näringsförbud.

text: En domstols beslut om avvecklingstid enligt

text: 18 § lagen (1986:436)

text: om näringsförbud gäller även efter det att den nya lagen har trätt i kraft. Vid prövningen av en fråga om huruvida avvecklingstiden ska förlängas ska dock

text: 37 §§

text: i den nya lagen tillämpas. Beslut om avvecklingstid får återkallas enligt

text: och

text: 39 §§

text: i den nya lagen.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 43 §§

text: om skyldighet att inställa sig för samtal och om vite gäller även den som har meddelats näringsförbud eller tillfälligt näringsförbud före ikraftträdandet.

text: Bestämmelserna i

text: 47 §

text: om brott mot villkor som har meddelats enligt

text: 35 § tredje stycket

text: gäller även brott mot föreskrift som har meddelats enligt 18 eller

text: 19 § lagen (1986:436)

text: om näringsförbud.

text: Lag (2016:967).

rpubl:andrar: ändr. 46 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 september 2016.

text: Mål och ärenden enligt

text: 7 §

text: som har inletts i Stockholms tingsrätt före ikraftträdandet ska överlämnas till Patent- och marknadsdomstolen.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för övriga mål och ärenden som har inletts i allmän domstol före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. p 6 ikrafttr.- och övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 11 §§

rpubl:andrar: ändr. 11 §

rpubl:andrar: utgår

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.

text: Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret den 31 december 2020 avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum.

text: Denna lag träder i kraft den 1 mars 2021.

text: Äldre bestämmelser gäller för yrkanden om näringsförbud som har framställts i mål om konkurrensskadeavgift före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr, 17, 18 §§

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 16 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2026.

text: Bestämmelserna i

text: 4 § andra stycket

text: tillämpas inte på brott som har begåtts före ikraftträdandet.

text: För näringsförbud som grundas på åsidosättanden som har skett före ikraftträdandet gäller

text: 10 §

text: i den äldre lydelsen.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3, 4, 8, 10, 42 §§; nya 3 a, 8 a §§, rubr. närmast före 3 a §

dcterms:identifier: SFS 2014:836 i lydelse enligt SFS 2025:1344

dcterms:title: Lag (2014:836) om näringsförbud

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet RSN

text: Inledande bestämmelse

text: Genom ett beslut om näringsförbud enligt denna lag meddelas en person under viss tid begränsningar i rätten att bedriva eller ta del i näringsverksamhet.

text: Lag (2025:1344).

text: Personer som får meddelas näringsförbud

text: Personer som bedriver enskild näringsverksamhet

text: Bestämmelserna i

text: 4 § första stycket

text: och

text: 9 §§

text: ska tillämpas på enskilda näringsidkare och på dem som utåt har framträtt som ansvariga för en enskild näringsverksamhet.

text: Lag (2025:1344).

text: Personer med anknytning till juridiska personer

text: Bestämmelserna i

text: 4 § första stycket

text: och

text: 9 §§

text: ska tillämpas på dem som faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet som en juridisk person har bedrivit.

text: i kommanditbolag: komplementär,

text: i andra handelsbolag: bolagsman,

text: i aktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag och ömsesidiga tjänstepensionsbolag: ledamot och suppleant i styrelsen samt verkställande direktör och vice verkställande direktör,

text: i sparbanker, ekonomiska föreningar, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar: ledamot och suppleant i styrelsen samt verkställande direktör och vice verkställande direktör,

text: i europeiska ekonomiska intressegrupperingar med säte i Sverige: företagsledare,

text: i europabolag och europakooperativ med säte i Sverige: ledamot och suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan samt verkställande direktör och vice verkställande direktör,

text: i utländska filialer som omfattas av lagen (

text: ) om utländska filialer m.m.: verkställande direktör och vice verkställande direktör, och

text: i stiftelser som omfattas av

text: 2 kap. 3 § bokföringslagen (1999:1078)

text: : ledamot och suppleant i styrelsen samt, när en stiftelse har anknuten förvaltning, sådana befattningshavare hos förvaltaren som anges i detta stycke.

text: Lag (2025:1344).

text: Bestämmelserna i

text: 4 § första stycket

text: och

text: 9 §§

text: ska alltid tillämpas på följande befattningshavare:

text: Personer som har gjort sig skyldiga till organiserad eller systematisk brottslighet

beteckning: 3 a §

text: Bestämmelserna i

text: 4 § andra stycket

text: ska tillämpas på den som har gjort sig skyldig till sådan organiserad eller systematisk brottslighet som anges i den paragrafen, oavsett om personen bedrev eller hade anknytning till näringsverksamhet vid brottstillfället.

text: Lag (2025:1344).

ordinal: 3 a

text: Förutsättningarna för näringsförbud

text: Näringsförbud på grund av brott

text: Den som har grovt åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamheten och därvid har gjort sig skyldig till brottslighet som inte är ringa, ska meddelas näringsförbud, om ett sådant förbud är påkallat från allmän synpunkt.

text: Näringsförbud ska också meddelas den som har gjort sig skyldig till brott som utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt, om ett sådant förbud är påkallat från allmän synpunkt.

text: Lag (2025:1344).

text: Näringsförbud i samband med konkurs

text: Den som har agerat grovt otillbörligt mot borgenärer eller på annat sätt har grovt åsidosatt sina skyldigheter i samband med att en näringsverksamhet har försatts i konkurs, ska meddelas näringsförbud, om ett sådant förbud är påkallat från allmän synpunkt.

text: Näringsförbud enligt

text: första stycket

text: får meddelas endast den som ingick i den i 2 eller

text: 3 §

text: angivna personkretsen vid tiden för konkursbeslutet eller någon gång under den tolvmånadersperiod som föregick beslutet.

text: Näringsförbud på grund av underlåtenhet att betala skatt m.m.

text: Den som har grovt åsidosatt sina skyldigheter i en näringsverksamhet för vilken sådan skatt, tull eller avgift som omfattas av bestämmelserna om betalningssäkring i

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: i avsevärd omfattning inte har betalats, ska meddelas näringsförbud, om ett sådant förbud är påkallat från allmän synpunkt.

text: Näringsförbud på grund av överträdelse av konkurrensbestämmelser

text: Den som har grovt åsidosatt sina skyldigheter i en näringsverksamhet där förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: har överträtts på ett sätt som inneburit att företag i samma produktions- eller handelsled fastställer försäljningspriser, begränsar eller kontrollerar produktion eller delar upp marknader, ska meddelas näringsförbud, om ett sådant förbud är påkallat från allmän synpunkt.

text: När näringsförbud är påkallat från allmän synpunkt

text: åsidosättandet har

ordinal: a

text: varit systematiskt,

ordinal: b

text: syftat till betydande vinning, eller

ordinal: c

text: orsakat eller varit ägnat att orsaka betydande skada, eller

text: näringsidkaren tidigare har dömts för brott i näringsverksamhet.

text: Vid bedömningen av om näringsförbud enligt

text: 4 § första stycket

text: och

text: 7 §§

text: är påkallat från allmän synpunkt ska rätten särskilt ta hänsyn till, om

text: Om den som avses med en talan eller en ansökan om näringsförbud har gjort sig skyldig till brott i näringsverksamheten och det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i sex månader, ska vid tillämpningen av

text: 4 § första stycket

text: näringsförbud anses påkallat från allmän synpunkt, om inte särskilda skäl talar mot det.

text: Vid bedömningen av om näringsförbud är påkallat från allmän synpunkt får rätten ta hänsyn till förbud att bedriva eller ta del i näringsverksamhet som har meddelats i en annan stat. Hänsyn får även tas till åsidosättanden av skyldigheter i näringsverksamhet som näringsidkaren har gjort sig skyldig till i näringsverksamhet som har bedrivits i en annan stat.

text: Lag (2025:1344).

beteckning: 8 a §

text: Om den som avses med en talan eller en ansökan om näringsförbud har gjort sig skyldig till brott av det slag som avses i

text: 4 § andra stycket

text: och det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i sex månader, ska vid tillämpningen av

text: 4 § andra stycket

text: Lag (2025:1344).

text: Vid bedömningen av om näringsförbud är påkallat från allmän synpunkt enligt

text: 7 §

text: ska även särskild hänsyn tas till om förfarandet har varit ägnat att allvarligt hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen.

text: Konkurrensverket,

text: en konkurrensmyndighet i en annan medlemsstat i Europeiska unionen, eller

text: Europeiska kommissionen.

text: Näringsförbud ska inte anses påkallat från allmän synpunkt, om den som kan komma i fråga för ett sådant förbud själv eller inom ramen för den bedrivna näringsverksamheten har medverkat till att i väsentlig mån underlätta en sådan utredning av överträdelse som görs av

text: Näringsförbudets längd

text: Näringsförbud ska meddelas för en viss tid, lägst tre och högst femton år, och gäller från det att beslutet om näringsförbud får laga kraft.

text: Vid bestämmande av förbudstidens längd ska rätten ta hänsyn till om det har meddelats tillfälligt näringsförbud enligt

text: 21 § första stycket

text: . Rätten får då bestämma en kortare förbudstid än tre år.

text: Lag (2025:1344).

text: Näringsförbudets innebörd

text: driva näringsverksamhet,

text: faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring,

text: vara bolagsman i ett annat handelsbolag än ett kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige,

text: vara stiftare av ett aktiebolag eller en sparbank,

text: vara ledamot eller suppleant i styrelsen för

text: ett aktiebolag,

text: en ekonomisk förening,

text: en sparbank,

text: ett ömsesidigt försäkringsbolag eller ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag,

text: en försäkringsförening eller en tjänstepensionsförening,

text: en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige,

text: en pensionsstiftelse, eller

text: en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet,

text: vara ledamot eller suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet för ett europabolag eller ett europakooperativ med säte i Sverige,

text: vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i

text: ett aktiebolag,

text: en ekonomisk förening,

text: ett europabolag eller ett europakooperativ med säte i Sverige,

text: en sparbank, eller

text: en filial enligt lagen (

text: ) om utländska filialer m.m.,

text: vara företagsledare i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige eller föreståndare enligt

text: 2 § andra stycket

text: lagen om utländska filialer m.m.,

text: vara firmatecknare eller i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges i 3-5 eller vara firmatecknare för ett utländskt bankföretags filial,

text: äga så många aktier i ett aktiebolag eller ett europabolag med säte i Sverige att hans eller hennes andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger femtio procent,

text: inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare i dennes näringsverksamhet eller en juridisk person som anges i 3-5,

text: vara anställd eller återkommande ta emot uppdrag i en näringsverksamhet som drivs av en närstående till honom eller henne eller där en närstående har en sådan ställning som anges i

text: 3 §

text: , eller

text: vara anställd eller återkommande ta emot uppdrag i den näringsverksamhet där han eller hon har åsidosatt sina skyldigheter.

text: Lag (2020:674).

text: Den som har näringsförbud får inte

text: Förbudet i

text: 11 § 11

text: gäller inte i fråga om sådan fullmakt som avses i

text: 10 § andra stycket lagen (1915:218)

text: om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område.

text: gift eller sambo med den som har näringsförbud eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till honom eller henne, och

text: den som är besvågrad med den som har näringsförbud i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon.

text: Som närstående enligt

text: 11 § 12

text: anses den som är

text: 2 kap. 1 § regeringsformen

text: 1 kap. 1 §

text: 4 kap. 1 §

text: 6 kap. 1 §

text: eller

text: 13 kap. 1 §

text: tryckfrihetsförordningen

text: , eller

text: 1 kap. 1 §

text: 3 kap.

text: eller

text: 10 §

text: eller

text: 11 kap. 2 §

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: Lag (2018:1923).

text: Den som har näringsförbud får, trots förbudet, såsom enskild näringsidkare utöva sådan grundlagsskyddad rättighet som avses i

text: Ansökan om näringsförbud m.m.

text: Yrkande om näringsförbud som grundas på

text: 4 §

text: Yrkande om näringsförbud enligt

text: 4 §

text: får framställas av allmän åklagare med tillämpning av bestämmelserna om talan i brottmål.

text: Om inte annat föreskrivs i denna lag, ska i fråga om utredningen och förfarandet gälla vad som i allmänhet är föreskrivet om mål som rör allmänt åtal för brott där det inte är föreskrivet strängare straff än fängelse i högst ett år. Tvångsmedel enligt 24 och

text: 25 kap.

text: rättegångsbalken

text: får dock inte användas.

text: Yrkande om näringsförbud som grundas på 5 eller

text: 6 §

text: Ett yrkande om näringsförbud enligt 5 eller

text: 6 §

text: får framställas av allmän åklagare. Om talan inte förs enligt

text: 15 §

text: , ska yrkandet framställas genom en ansökan vid allmän domstol.

text: Om åklagaren har förklarat sig avstå från att ansöka om näringsförbud, får ansökan i stället göras av Kronofogdemyndigheten.

text: En ansökan enligt första eller

text: andra stycket

text: ska göras hos tingsrätten i den ort där den som yrkandet avser har sin hemvist. Om han eller hon inte har sin hemvist i Sverige, ska ansökan göras hos Stockholms tingsrätt. Om ärendet gäller näringsförbud enligt

text: 5 §

text: , är även den tingsrätt som har beslutat om konkursen behörig att pröva ärendet.

text: Lag (2025:806).

text: Yrkande om näringsförbud som grundas på

text: 7 §

text: Konkurrensverket får framställa ett yrkande om näringsförbud enligt

text: 7 §

text: genom en ansökan till Patent- och marknadsdomstolen.

text: Lag (2021:83).

text: Domstols handläggning av ärenden om näringsförbud

text: Om inte något annat föreskrivs i denna lag, ska ett sådant ärende om näringsförbud som avses i

text: och

text: 17 §§

text: handläggas enligt lagen (

text: ) om domstolsärenden.

text: Tingsrätten eller Patent- och marknadsdomstolen ska hålla sammanträde, om detta inte är uppenbart obehövligt.

text: Vid sammanträdet ska tingsrätten bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Ärendet ska avgöras i samma sammansättning. I fall som avses i

text: 17 §

text: ska Patent- och marknadsdomstolen vara sammansatt på det sätt som anges i

text: 4 kap. 8 § lagen (2016:188)

text: om patent- och marknadsdomstolar.

text: Vid omröstning i rätten gäller

text: 29 kap.

text: rättegångsbalken

text: Utöver vad som följer av lagen om domstolsärenden får rätten besluta om nytt vitesföreläggande eller hämtning till rätten antingen omedelbart eller till en senare dag, om den som ansökan riktas mot trots föreläggande om personlig inställelse inte inställer sig till sammanträdet eller inställer sig genom ombud.

text: Lag (2021:83).

text: Offentlig försvarare

text: Om det finns särskilda skäl, får rätten i ett mål eller ärende om näringsförbud utse en offentlig försvarare för den som avses med förbudsyrkandet. I fråga om offentlig försvarare gäller

text: rättegångsbalken

text: Rättegångskostnader

text: I fråga om rättegångskostnader ska

text: 31 kap.

text: rättegångsbalken

text: tillämpas.

text: Tillfälligt näringsförbud

text: Förutsättningarna för tillfälligt näringsförbud

text: Om det är uppenbart att det finns grund för näringsförbud, får rätten efter yrkande besluta om tillfälligt förbud för tiden till dess att frågan om näringsförbud har avgjorts slutligt.

text: Rätten får i samband med slutlig prövning av frågan om näringsförbud självmant ta upp frågan om tillfälligt näringsförbud.

text: Vem som får yrka tillfälligt näringsförbud

text: En fråga om tillfälligt näringsförbud enligt

text: 21 § första stycket

text: tas upp på yrkande av åklagaren eller, i fall som avses i

text: 7 §

text: , av Konkurrensverket.

text: Om åklagaren i fall som avses i

text: och

text: 6 §§

text: har förklarat sig avstå från att yrka näringsförbud, får ett yrkande om tillfälligt näringsförbud i stället framställas av Kronofogdemyndigheten.

text: Handläggningen av frågor om tillfälligt näringsförbud

text: Innan rätten meddelar ett tillfälligt näringsförbud enligt

text: 21 § första stycket

text: , ska den som yrkandet avser få tillfälle att yttra sig, om det inte finns anledning att anta att han eller hon har avvikit eller på något annat sätt håller sig undan.

text: Frågor om tillfälligt näringsförbud enligt

text: 21 § första stycket

text: som grundas på påstående om brott ska handläggas enligt

text: 15 §

text: . I övriga fall ska

text: 20 §§

text: tillämpas.

text: När ett beslut om tillfälligt näringsförbud får verkan

text: Ett beslut om tillfälligt näringsförbud gäller omedelbart, om inte annat beslutas. Beslut enligt

text: 21 § första stycket

text: ska delges den som avses med förbudet.

text: Överklagande

text: Ett beslut om tillfälligt näringsförbud, som har meddelats under rättegången, får överklagas särskilt.

text: Överklagas ett beslut om tillfälligt näringsförbud, får högre rätt omedelbart besluta att förbudet tills vidare inte ska gälla.

text: Tid för väckande av talan

text: Om rätten beslutar om tillfälligt näringsförbud innan talan om näringsförbud har väckts eller ansökan har kommit in till rätten, ska den bestämma en tid inom vilken sådan talan ska väckas eller ansökan lämnas in till rätten.

text: Tiden enligt

text: första stycket

text: får inte vara längre än nödvändigt. Den kan förlängas, om den som har yrkat näringsförbud före tidens utgång begär det och rätten finner att den utsatta tiden inte är tillräcklig.

text: Upphävande av näringsförbud

text: Upphävande av näringsförbud som har meddelats på grund av brott

text: Om den som genom ett lagakraftvunnet avgörande har meddelats näringsförbud enligt

text: 4 §

text: frikänns från ansvar för brottsligheten, ska näringsförbudet samtidigt upphävas. Avser frikännandet endast en viss del av brottsligheten eller tillämpar rätten en mildare straffbestämmelse på brottsligheten, ska rätten pröva om och under vilken tid förbudet fortfarande ska gälla. Rätten får även upphäva eller ändra ett beslut om skyldighet att svara för rättegångskostnader, om ett sådant beslut har meddelats i samband med domen om förbud.

text: Upphävande av näringsförbud som grundas på konkurs

text: Om rätten, sedan ett näringsförbud har meddelats enligt

text: 5 §

text: , upphäver det eller de konkursbeslut som har utgjort förutsättning för förbudet, ska näringsförbudet samtidigt upphävas.

text: Upphävande efter omprövning

text: Ett lagakraftvunnet beslut om näringsförbud får upphävas på ansökan av den som förbudet avser. Rätten ska upphäva beslutet, om sökanden visar att förbudet rätteligen inte skulle ha meddelats honom eller henne.

text: Handläggningen av ärenden om upphävande av näringsförbud

text: I ärenden om upphävande av näringsförbud tillämpas

text: 16 § första

text: och

text: andra styckena

text: 17 § tredje stycket

text: och

text: 18 § tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: om ansökan om förbud.

text: Ett ärende om upphävande av näringsförbud ska tas upp av den domstol som tidigare har handlagt målet eller ärendet om näringsförbud. Rör ärendet inte upphävande av ett förbud enligt

text: 7 §

text: , får det även tas upp av rätten i den ort där sökanden har sin hemvist, om rätten med hänsyn till utredningen, kostnaderna och andra omständigheter finner det lämpligt.

text: I ärendet är den myndighet som har yrkat näringsförbud eller myndigheten i den ort där sökanden har sin hemvist motpart till sökanden.

text: Ett ärende om upphävande av förbud får avgöras utan sammanträde, om saken ändå kan utredas tillfredsställande.

text: Lag (2016:230).

text: Upphävande i samband med nytt näringsförbud

text: Om den som har näringsförbud meddelas ett nytt förbud, ska rätten upphäva det tidigare förbudet.

text: Upphävande av tillfälligt näringsförbud

text: talan om näringsförbud inte har väckts eller ansökan inte har kommit in till rätten inom den tid som har bestämts enligt

text: 27 §

text: och det inte heller har kommit in någon framställning om förlängning av tiden,

text: talan eller ansökan om näringsförbud återkallas eller lämnas utan bifall, eller

text: det inte längre finns skäl för det tillfälliga näringsförbudet.

text: Ett beslut om tillfälligt näringsförbud ska omedelbart upphävas, om

text: Om talan eller ansökan om näringsförbud bifalls, ska rätten pröva om det tillfälliga näringsförbudet fortfarande ska gälla.

text: Verkan av ett beslut om upphävande eller ändring av näringsförbud

text: Rättens beslut att upphäva eller ändra ett näringsförbud gäller omedelbart.

text: Undantag från näringsförbud

text: Vad ett undantag får avse

text: Den som har näringsförbud eller tillfälligt näringsförbud får medges visst undantag från

text: 11 §

text: , om det finns skäl till det och ett sådant undantag inte skulle strida mot syftet med näringsförbudet.

text: Undantag får också meddelas under en begränsad tid, om tiden behövs för avveckling av näringsverksamhet, anställning, uppdrag, innehav av fullmakt, delägarskap i handelsbolag eller aktieinnehav som anges i

text: 11 §

text: Ett undantag enligt första eller

text: andra stycket

text: får förenas med villkor om vad den som har näringsförbud har att iaktta då undantaget utnyttjas.

text: I beslut om undantag enligt

text: 35 §

text: ska rätten ange vilka åtgärder den som har meddelats näringsförbud får vidta. I fråga om undantag enligt

text: 35 § andra stycket

text: ska rätten vidare ange hur länge undantaget ska gälla. Om undantaget ska vara förenat med villkor enligt

text: 35 § tredje stycket

text: , ska även dessa villkor anges i beslutet.

text: Prövning av en fråga om undantag

text: En fråga om undantag från näringsförbud får prövas i samband med dom eller beslut om näringsförbud eller beslut om tillfälligt näringsförbud eller efter en senare gjord ansökan.

text: Om det finns synnerliga skäl, får tiden enligt

text: 35 § andra stycket

text: förlängas. Fråga om sådan förlängning prövas på ansökan av den som har näringsförbud.

text: När en fråga om undantag från näringsförbud prövas särskilt, gäller

text: 31 §

text: i tillämpliga delar.

text: Återkallelse av undantag

text: Ett undantag enligt

text: 35 §

text: får återkallas, om den som undantaget avser överträder näringsförbudet eller det tillfälliga näringsförbudet eller bryter mot ett villkor som är knutet till undantaget. Detsamma gäller om han eller hon på annat sätt åsidosätter sina skyldigheter i den verksamhet som undantaget gäller.

text: Ansökan enligt

text: 38 §

text: om återkallelse av undantag från näringsförbudet får göras av åklagare eller, i fall som avses i

text: 7 §

text: , Konkurrensverket. Om åklagaren i fall som avses i

text: och

text: 6 §§

text: har förklarat sig avstå från att ansöka om återkallelse, får ansökan i stället göras av Kronofogdemyndigheten.

text: När frågan prövas i ett särskilt ärende gäller

text: 31 §

text: . Ett sådant ärende får dock även tas upp av den tingsrätt som tidigare har prövat frågan om undantag från näringsförbud.

text: Register över näringsförbud

text: Bolagsverket ska föra ett register över näringsförbud och tillfälliga näringsförbud.

text: Tillsynen över meddelade näringsförbud m.m.

text: Tillsynsmyndighet

text: Kronofogdemyndigheten utövar tillsyn över att näringsförbud och tillfälliga näringsförbud följs.

text: Skyldighet att inställa sig för samtal

text: Den som har näringsförbud eller tillfälligt näringsförbud är skyldig att inställa sig personligen för samtal med företrädare för Kronofogdemyndigheten på tid och plats som myndigheten bestämmer. Kronofogdemyndigheten får besluta att inställelsen ska ske genom ljud- och bildöverföring.

text: Kronofogdemyndigheten ska kalla till ett sådant samtal så snart ett beslut om näringsförbud har fått laga kraft, eller i fråga om tillfälligt näringsförbud, när ett sådant förbud har meddelats. Myndigheten får avstå från att kalla till samtal genom personlig inställelse om det finns särskilda skäl.

text: Om det är av betydelse för Kronofogdemyndighetens tillsynsverksamhet, får myndigheten senare kalla till ytterligare samtal.

text: Ett beslut om kallelse enligt denna paragraf får inte överklagas. Om ett beslut om vite enligt

text: 43 §

text: överklagas, ska rätten dock pröva kallelsens giltighet om klaganden begär det.

text: Lag (2025:1344).

text: En kallelse till samtal enligt

text: 42 §

text: får förenas med vite, lägst två tusen och högst tjugo tusen kronor.

text: Fråga om utdömande av vite prövas av Kronofogdemyndigheten. Har ändamålet med vitet förlorat sin betydelse, får det inte dömas ut. Kronofogdemyndigheten får inte heller döma ut vitet om det finns särskilda skäl mot det.

text: Ett beslut att döma ut vite får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt.

text: Ett beslut att döma ut vite får verkställas när beslutet har vunnit laga kraft.

text: Tillsynsåtgärder

text: begära att den som har näringsförbud lämnar uppgift om inkomst, anställningsförhållanden och övriga omständigheter av betydelse för att klarlägga hur han eller hon försörjer sig,

text: söka upp den som har näringsförbud i hans eller hennes bostad eller där han eller hon annars befinner sig, och

text: vidta de övriga utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att klarlägga hur den som har näringsförbud försörjer sig.

text: Kronofogdemyndigheten får

text: Om det är av betydelse för Kronofogdemyndighetens tillsynsverksamhet, är tredje man skyldig att efter föreläggande av Kronofogdemyndigheten lämna uppgift om sina ekonomiska mellanhavanden med en person som har näringsförbud.

text: Om ett kreditinstitut föreläggs att lämna uppgifter, får föreläggandet inte avse uppgifter som vid tiden för föreläggandet är äldre än ett år.

text: Kronofogdemyndigheten får förena ett föreläggande enligt

text: första stycket

text: med vite. Om den som föreläggandet riktar sig till är en sådan närstående som avses i

text: 36 kap. 3 § första stycket rättegångsbalken

text: , får föreläggandet inte förenas med vite.

text: Kronofogdemyndigheten har rätt att få biträde av Polismyndigheten för tillsyn enligt

text: 41 §

text: Lag (2014:853).

text: Överträdelse av näringsförbud m.m.

text: Straff

text: Den som bryter mot ett näringsförbud eller ett tillfälligt näringsförbud eller bryter mot ett villkor som har meddelats med stöd av

text: 35 § tredje stycket

text: döms för

text: överträdelse av näringsförbud

text: till fängelse i högst två år eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse i högst sex månader.

text: Förlängning av näringsförbud

text: Döms en person för överträdelse av näringsförbud, ska näringsförbudet samtidigt förlängas, om det inte finns särskilda skäl att avstå från förlängning.

text: Förlängning får ske med högst fem år. Om det sker flera förlängningar, får den sammanlagda förlängningstiden inte överstiga fem år.

text: Frågan om förlängning prövas på talan av åklagare i samband med åtal för överträdelse av näringsförbud. Talan ska väckas innan förbudstiden har gått ut.


text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2015 men avses att tillämpas först från 1 oktober 2016.

type: stycke

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Riksbankens föreskrifter (2014:84) om nya mynt av valörerna en krona, två kronor och fem kronor

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Riksbanken

text: Fullmäktige i Riksbanken föreskriver med stöd av

text: 5 kap. 1 § lagen (1988:1385)

text: om Sveriges riksbank att mynt av valörerna en krona, två kronor och fem kronor ska ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

text: Valören en krona

text: Myntet är ett kopparpläterat stålmynt. Det har en diameter på 19,50 millimeter och en tjocklek på 1,79 millimeter.

text: Myntets vikt är 3,60 gram. Vid uppvägning av 100 mynt får vikten avvika högst plus/minus 5,4 gram från 360 gram.

text: Kanten är räfflad.

text: Myntet ska ha följande prägel: Framsida: Konung Carl XVI Gustafs porträtt i profil, vänster sida, omskriften ”CARL XVI GUSTAF SVERIGES KONUNG” samt i mitten präglingsåret. Under porträttet återfinns formgivarens initialer ”EN”. Baksida: I mitten står texten ”SVERIGE”. Däröver återfinns lilla riksvapnet och därunder siffran ”1” och texten ”EN KRONA”. Längs kanten återfinns symboliska solstrålar. Första bokstaven i utgivningsorten (”S”) återfinns till vänster om lilla riksvapnet. Riksbankschefens initialer (”SI”) återfinns till höger om lilla riksvapnet.

text: Valören två kronor

text: Myntet är ett kopparpläterat stålmynt. Det har en diameter på 22,50 millimeter och en tjocklek på 1,79 millimeter.

text: Myntets vikt är 4,80 gram. Vid uppvägning av 100 mynt får vikten avvika högst plus/minus 7,2 gram från 480 gram.

text: Kanten har två räfflade partier.

text: Myntet ska ha följande prägel: Framsida: Konung Carl XVI Gustafs porträtt i profil, vänster sida, omskriften ”CARL XVI GUSTAF SVERIGES KONUNG” samt i mitten präglingsåret. Under porträttet återfinns formgivarens initialer ”EN”. Baksida: I mitten står texten ”SVERIGE”. Däröver återfinns lilla riksvapnet och därunder siffran ”2” och texten ”KRONOR”. Första bokstaven i utgivningsorten (”S”) återfinns till vänster om lilla riksvapnet. Riksbankschefens initialer (”SI”) återfinns till höger om lilla riksvapnet. Vinjettsymbolen visar en stiliserad virvelvind.

text: Valören fem kronor

text: Myntet är tillverkat av materialet ”Nordic gold” som består av 89 % koppar, 5 % aluminium, 5 % zink och 1 % tenn. Det har en diameter på 23,75 millimeter och en tjocklek på 1,95 millimeter.

text: Myntets vikt är 6,10 gram. Vid uppvägning av 100 mynt får vikten avvika högst plus/minus 6,1 gram från 610 gram.

text: Kanten är slät.

text: Myntet ska ha följande prägel: Framsida: Konung Carl XVI Gustafs namnchiffer, omskriften ”CARL XVI GUSTAF SVERIGES KONUNG” samt i mitten präglingsåret. Under namnchiffret återfinns formgivarens initialer ”EN”. Baksida: I mitten står texten ”SVERIGE”. Däröver återfinns lilla riksvapnet och därunder siffran ”5” och texten ”KRONOR”. Texten ”SVERIGE” är omgiven av symboliska vågor. Första bokstaven i utgivningsorten (”S”) återfinns till vänster om lilla riksvapnet. Riksbankschefens initialer (”SI”) återfinns till höger om lilla riksvapnet.


text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2015 men avses att tillämpas först från 1 oktober 2015 vad avser valörerna tjugo, femtio, två hundra och ett tusen kronor och från 1 oktober 2016 vad avser valörerna ett hundra och fem hundra kronor.

dcterms:title: Riksbankens föreskrifter (2014:85) om nya sedlar av valörerna tjugo, femtio, ett hundra, två hundra, fem hundra och ett tusen kronor

text: 5 kap. 1 § lagen (1988:1385)

text: om Sveriges riksbank att sedlar av valörerna tjugo, femtio, ett hundra, två hundra, fem hundra och ett tusen kronor ska ha följande storlek, beskaffenhet och utseende.

text: Valören tjugo kronor

text: Sedeln är 66 millimeter hög och 120 millimeter lång.

text: På sedelns framsida finns ett porträtt av Astrid Lindgren. Till höger finns en bild av Pippi Långstrump samt texter från Astrid Lindgrens författarskap, skrivna på fiktiva bokuppslag. Texten ”TJUGO KRONOR” återfinns till höger i sedelns övre kant. Valörsiffran 20 återfinns i sedelns övre vänstra hörn och i dess nedre högra hörn. Till vänster om den nedre valörsiffran återfinns lilla riksvapnet. I nedre vänstra hörnet står ”SVERIGES RIKSBANK”.

text: Till höger om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av en stiliserad bok som växlar färg när man rör på sedeln. I denna detalj återfinns även valörsiffran 20. Ett mönster till vänster på sedeln bildar tillsammans med motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen 20 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild). På vänstra sidan finns ett vattenmärke föreställande Astrid Lidgren samt valören 20.

text: På baksidan återfinns ett naturmotiv från Småland samt en Sverigekarta där landskapet Småland är markerat. Valörsiffran 20 återfinns i övre högra hörnet och i nedre vänstra hörnet. Till höger om den nedre valörsiffran återges Smålands landskapsblomma linnean. Sedelnumret står till vänster över valörsiffran.

text: Pappersfärgen är benvit. Sedelns temafärg är violett. I pappret finns inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd som framträder som en mörk linje i genomfallande ljus.

text: Valören femtio kronor

text: Sedeln är 66 millimeter hög och 126 millimeter lång.

text: På sedelns framsida finns ett porträtt av Evert Taube. Till höger och vänster om porträttet finns två notslingor ur visan ”Så länge skutan kan gå.” Texten ”FEMTIO KRONOR” återfinns till höger i sedelns övre kant. Valörsiffran 50 återfinns i sedelns övre vänstra hörn och i dess nedre högra hörn. Till vänster om den nedre valörsiffran återfinns lilla riksvapnet. I nedre vänstra hörnet står ”SVERIGES RIKSBANK”.

text: Till höger om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av en stiliserad segelbåt som växlar färg när man rör på sedeln. I denna detalj återfinns även valörsiffran 50. Ett mönster till vänster på sedeln bildar tillsammans med motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen 50 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild). På vänstra sidan finns ett vattenmärke föreställande Evert Taube samt valören 50.

text: På baksidan återfinns ett naturmotiv från Bohuslän, en hällristning från Tanum samt en Sverigekarta där landskapet Bohuslän är markerat. Valörsiffran 50 återfinns i övre högra hörnet och i nedre vänstra hörnet. Till höger om den nedre valörsiffran återges Bohusläns landskapsblomma vildkaprifolen. Sedelnumret står till vänster över valörsiffran.

text: Pappersfärgen är benvit. Sedelns temafärg är gul/orange. I pappret finns inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd som framträder som en mörk linje i genomfallande ljus.

text: Valören ett hundra kronor

text: Sedeln är 66 millimeter hög och 133 millimeter lång.

text: På sedelns framsida finns ett porträtt av Greta Garbo. Till höger finns en stiliserad filmremsa. Texten ”ETT HUNDRA KRONOR” återfinns till höger i sedelns övre kant. Valörsiffran 100 återfinns i sedelns övre vänstra hörn och i dess nedre högra hörn. Till vänster om den nedre valörsiffran återfinns lilla riksvapnet. I nedre vänstra hörnet står ”SVERIGES RIKSBANK”.

text: Till höger om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av en stiliserad filmremsa som växlar färg när man rör på sedeln. I denna detalj återfinns även valörsiffran 100. Till vänster om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av ett band med tre fönster, vilka innehåller symbolen tre kronor. Symbolen ger intryck av rörelse när man rör på sedeln och växlar samtidigt till texten ”KR”. Ett mönster till vänster på sedeln bildar tillsammans med motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen 100 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild). På vänstra sidan finns ett vattenmärke föreställande Greta Garbo samt valören 100.

text: På baksidan återfinns ett motiv från Stockholm med kända byggnader och naturmiljöer samt en stiliserad karta över Södermalm. På baksidan finns även en Sverigekarta där Stockholm är markerat. Valörsiffran 100 återfinns i övre högra hörnet och i nedre vänstra hörnet. Till höger om den nedre valörsiffran återges Södermanlands och Upplands landskapsblommor, den vita näckrosen respektive kungsängsliljan. Sedelnumret står till vänster över valörsiffran.

text: Pappersfärgen är benvit. Sedelns temafärg är blå. I pappret finns inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd som framträder som en mörk linje i genomfallande ljus.

text: Valören två hundra kronor

text: Sedeln är 66 millimeter hög och 140 millimeter lång.

text: På sedelns framsida finns ett porträtt av Ingmar Bergman. Till höger finns en bild från inspelningen av filmen ”Det sjunde inseglet”. Texten ”TVÅ HUNDRA KRONOR” återfinns till höger i sedelns övre kant. Valörsiffran 200 återfinns i sedelns övre vänstra hörn och i dess nedre högra hörn. Till vänster om den nedre valörsiffran återfinns lilla riksvapnet. I nedre vänstra hörnet står ”SVERIGES RIKSBANK”.

text: Till höger om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av en stiliserad filmklappa som växlar färg när man rör på sedeln. I denna detalj återfinns även valörsiffran 200. Till vänster om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av ett band med tre fönster, vilka innehåller symbolen tre kronor. Symbolen ger intryck av rörelse när man rör på sedeln och växlar samtidigt till texten ”KR”. Ett mönster till vänster på sedeln bildar tillsammans med motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen 200 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild). På vänstra sidan finns ett vattenmärke föreställande Ingmar Bergman samt valören 200.

text: På baksidan återfinns ett naturmotiv från Fårö samt en Sverigekarta där landskapet Gotland är markerat. Valörsiffran 200 återfinns i övre högra hörnet och i nedre vänstra hörnet. Till höger om den nedre valörsiffran återges Gotlands landskapsblomma, murgrönan. Sedelnumret står under texten ”TVÅ HUNDRA KRONOR”.

text: Pappersfärgen är benvit. Sedelns temafärg är grön. I pappret finns inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd som framträder som en mörk linje i genomfallande ljus.

text: Valören fem hundra kronor

text: Sedeln är 66 millimeter hög och 147 millimeter lång.

text: På sedelns framsida finns ett porträtt av Birgit Nilsson. Till höger finns en bild från en föreställning av Wagners opera ”Valkyrian”. Texten ”FEM HUNDRA KRONOR” återfinns till höger i sedelns övre kant. Valörsiffran 500 återfinns i sedelns övre vänstra hörn och i dess nedre högra hörn. Till vänster om den nedre valörsiffran återfinns lilla riksvapnet. I nedre vänstra hörnet står ”SVERIGES RIKSBANK”.

text: Till höger om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av en stiliserad G-klav som växlar färg när man rör på sedeln. I denna detalj återfinns även valörsiffran 500. Till vänster om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av ett band med tre fönster, vilka innehåller symbolen tre kronor. Symbolen ger intryck av rörelse när man rör på sedeln och växlar samtidigt till texten ”KR”. Ett mönster till vänster på sedeln bildar tillsammans med motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen 500 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild). På vänstra sidan finns ett vattenmärke föreställande Birgit Nilsson samt valören 500.

text: På baksidan återfinns en bild av Öresundsbron samt en Sverigekarta där landskapet Skåne är markerat. Valörsiffran 500 återfinns i övre högra hörnet och i nedre vänstra hörnet. Till höger om den nedre valörsiffran återges Skånes landskapsblomma, prästkragen. Sedelnumret står till vänster över valörsiffran.

text: Pappersfärgen är benvit. Sedelns temafärg är röd. I pappret finns inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd som framträder som en mörk linje i genomfallande ljus.

text: Valören ett tusen kronor

text: Sedeln är 66 millimeter hög och 154 millimeter lång.

text: På sedelns framsida finns ett porträtt av Dag Hammarskjöld. Till höger finns FN-symbolen och en bild föreställande FN:s huvudkontor i New York. Texten ”ETT TUSEN KRONOR” återfinns till höger i sedelns övre kant. Valörsiffran 1000 återfinns i sedelns övre vänstra hörn och i dess nedre högra hörn. Till vänster om den nedre valörsiffran återfinns lilla riksvapnet. I nedre vänstra hörnet står ”SVERIGES RIKSBANK”.

text: Till höger om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av en stiliserad olivkvist som växlar färg när man rör på sedeln. I denna detalj återfinns även valörsiffran 1000. Till vänster om porträttet återfinns en säkerhetsdetalj i form av ett band med tre fönster, vilka innehåller symbolen tre kronor. Symbolen ger intryck av rörelse när man rör på sedeln och växlar samtidigt till texten ”KR”. Ett mönster till vänster på sedeln bildar tillsammans med motsvarande mönster på sedelns baksida valörbeteckningen 1000 när sedeln hålls mot ljuset (genomsiktsbild). På vänstra sidan finns ett vattenmärke föreställande Dag Hammarskjöld samt valören 1 000.

text: På baksidan återfinns ett fjällmotiv från Lappland. Över bilden löper en fiktiv polcirkel och texten ”Mät aldrig bergets höjd förrän du nått toppen. Då skall du se hur lågt det var.” På baksidan finns även en Sverigekarta där landskapet Lappland är markerat. Valörsiffran 1 000 återfinns i övre högra hörnet och i nedre vänstra hörnet. Till höger om den nedre valörsiffran återges Lapplands landskapsblomma, fjällsippan. Sedelnumret står till vänster över valörsiffran.

text: Pappersfärgen är benvit. Sedelns temafärg är gråbrun. I papperet finns inlagd en lodrätt löpande säkerhetstråd som framträder som en mörk linje i genomfallande ljus.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 2014.

type: punkt

text: Förordningen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2015.

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 12 kap. 2 §

text: Denna förordning träder i kraft den 10 oktober 2020.

text: Förordningen tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter den 30 juni 2021.

rpubl:andrar: ändr. 1 kap. 1 §, 2 kap. 5 §, 6 kap. 2 §; nya 4 a, 4 b kap.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap. 2 §, 7 kap. 7 §, rubr. närmast före 7 kap. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 7 kap. 15 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2024.

text: Förordningen tillämpas första gången i fråga om vidareutbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för vidareutbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025.

text: Vidareutbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025 ska dock efter den 30 juni 2030 fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för vidareutbildning som har påbörjats efter den 30 juni 2025.

text: Den som påbörjat vidareutbildning före den 1 juli 2025 får senast den 30 juni 2030 genomgå prövning enligt bestämmelserna i

text: 7 kap.

text: och

text: 18 §§

text: i den äldre lydelsen. Den som inte är elev inom vidareutbildningen får då genomgå prövning i en kurs bara vid en skolenhet som anordnar utbildning i ett ämne på en nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller.

text: En gymnasieingenjörsexamen enligt

text: 7 kap. 11 §

text: som utfärdas efter den 30 juni 2025 och som utöver betyg i ämnen även innehåller betyg som satts på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före utgången av juni 2025 får inte innehålla nivåer och kurser som motsvarar varandra. Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om innehållet i en sådan examen.

text: Ett examensbevis enligt

text: 7 kap. 15 §

text: och ett studiebevis enligt

text: 7 kap. 16 §

text: som utfärdas efter den 30 juni 2025 får innehålla betyg på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före utgången av juni 2025. Ett examensbevis eller studiebevis får dock inte innehålla betyg på kurser och nivåer i ämnen som motsvarar varandra. Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen av examensbevis och studiebevis som innehåller betyg både på kurser och i ämnen.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om i vilka fall kurser enligt de ämnesplaner som gäller före den 1 juli 2025 motsvaras av nivåer i ämnen enligt ämnesplaner som gäller för utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: En elev som påbörjar sin vidareutbildning efter den 30 juni 2025 och som har fått betyg på en kurs i ett visst ämne som ingår i vidareutbildningen innan eleven påbörjade vidareutbildningen har rätt att läsa motsvarande nivå i motsvarande ämne.

text: En elev som påbörjat sin vidareutbildning före den 1 juli 2025 men som efter den 30 juni 2025 påbörjat en ny vidareutbildning har rätt att en gång läsa en viss nivå i ett ämne som motsvarar en kurs som eleven redan har läst. Detta gäller dock endast om eleven inte har fått ett godkänt betyg på kursen. Har eleven slutfört en kurs i ett ämne två gånger och inte fått ett godkänt betyg får eleven läsa motsvarande nivå i motsvarande ämne en gång, om det finns särskilda skäl.

text: En elev som har påbörjat sin vidareutbildning före den 1 juli 2025 men som har bytt nationell profil eller av andra skäl har påbörjat en ny vidareutbildning efter den 30 juni 2025 får om det finns särskilda skäl läsa ämnen på nivåer som motsvarar kurser som eleven tidigare fått ett godkänt betyg på.

text: En elev som i enlighet med punkt 9 - 11 läser ett ämne på en nivå som motsvarar en kurs som eleven tidigare har fått betyg på har rätt att få ett betyg i ämnet på den aktuella nivån.

text: Om en elev har fått ett betyg på en kurs och ett betyg i ett ämne på en nivå som motsvarar kursen ska det högsta av dessa betyg tas med i examens- eller studiebeviset.

text: För en elev som har påbörjat sin vidareutbildning före den 1 juli 2025 och som sedan har påbörjat en ny vidareutbildning efter den 30 juni 2025 får en individuell studieplan utöver de uppgifter om anges i

text: 2 kap. 5 §

text: även innehålla uppgifter om de kurser som ingår i elevens utbildning.

text: För elever som fått betyg som satts på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025 gäller

text: 5 kap. 1 §

text: i den äldre lydelsen.

text: Förordning (2024:1040).

rpubl:andrar: ny p 15 ikrafttr.- och övergångsbest. till 2023:656

dcterms:identifier: SFS 2014:854 i lydelse enligt SFS 2024:1040

dcterms:title: Förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: 1 kap.

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Förordningens innehåll

beteckning: 1 §

text: inledande bestämmelser (

text: 1 kap.

text: allmänna bestämmelser om planer, ämnen och samverkan (

text: 2 kap.

text: lärotider (

text: 3 kap.

text: utbildningens innehåll (

text: 4 kap.

text: fjärrundervisning (

text: 4 a kap.

text: distansundervisning (

text: 4 b kap.

text: behörighet, urval och antagning (

text: 5 kap.

text: stödåtgärder (

text: 6 kap.

text: betyg (

text: 7 kap.

text: rätt att läsa ett ämne på nytt (

text: 8 kap.

text: utbildning för döva och hörselskadade (

text: 9 kap.

text: elever (

text: 10 kap.

text: statsbidrag (

text: 11 kap.

text: ), och

text: övriga bestämmelser (

text: 12 kap.

text: Förordning (2023:656).

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Förordningen innehåller följande kapitel:

type: paragraf

text: Definitioner

beteckning: 2 §

kind: term

text: arbetsplatsförlagt lärande

text: : lärande inom en vidareutbildning som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan,

text: examensarbete

text: : en uppgift om 100 gymnasiepoäng som eleverna genomför inom ramen för examensmålen för gymnasieingenjörsexamen,

text: fullständig vidareutbildning

text: : betyg i ämnen och på ett examensarbete i en omfattning om totalt 900 gymnasiepoäng enligt en individuell studieplan,

text: garanterad undervisningstid

text: : den minsta undervisningstid i timmar som eleverna ska erbjudas enligt

text: 17 a kap. 8 § skollagen (2010:800)

text: gemensamma ämnen

text: : sådana ämnen och nivåer i ämnen som ska ingå i vidareutbildningen,

text: gymnasiepoäng

text: : ett mått på studieomfattningen av en nivå i ett ämne i vidareutbildningen eller examensarbetet,

text: moderna språk

text: : språkämnen där elever får undervisning i ett språk som inte är svenska, engelska, ett klassiskt språk eller teckenspråk,

text: modersmålsämne

text: : ett språkämne som elever får undervisning i inom ramen för modersmålsundervisningen,

text: Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år: det nationella råd för vidareutbildningen som Statens skolverk ska ansvara för enligt

text: 10 § förordningen (2015:1047)

text: med instruktion för Statens skolverk,

text: nivå i ett ämne

text: : del av ett ämne, efter vilken det ska sättas betyg enligt

text: 15 kap. 22 § skollagen

text: utgång

text: : en benämning av en viss kompetens inom ett teknikområde som en kombination av vissa nivåer i ett eller flera ämnen inom en nationell profil leder till, och

text: yrkesämnen

text: : yrkesinriktade karaktärsämnen.

text: Förordning (2023:656).

text: I förordningen avses med

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Allmänna bestämmelser om planer, ämnen och samverkan

text: Läroplan

text: För gymnasieskolan gäller en läroplan enligt

text: 1 kap. 11 § första stycket skollagen (2010:800)

text: Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. När det gäller vidareutbildningen kompletteras läroplanen av de examensmål för vidareutbildningen som regeringen föreskriver och av ämnesplaner enligt

text: 2 §

text: Ämnesplaner

text: I

text: 17 a kap. 11 § skollagen (2010:800)

text: anges att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. I paragrafen anges också att flera ämnen får ha en gemensam ämnesplan om det finns särskilda skäl. Ämnesplanen ska ge läraren och eleverna utrymme att själva planera undervisningen.

text: ämnets syfte,

text: den eller de nivåer som ämnet består av,

text: det centrala innehållet för varje nivå,

text: antalet gymnasiepoäng som varje nivå omfattar, och

text: betygskriterierna för ämnet.

text: Av ämnesplanen ska följande framgå:

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om ämnesplaner för vidareutbildningen. Sådana föreskrifter får innebära att vissa ämnen eller nivåer i ämnen bara får anordnas på vissa utbildningar.

text: Förordning (2023:656).

beteckning: 3 §

text: Innan Statens skolverk meddelar föreskrifter med stöd av

text: 2 § tredje stycket

text: ska verket höra Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Nya ämnen och nivåer i ämnen

beteckning: 4 §

text: En huvudman eller en annan intressent får ansöka hos Statens skolverk om ett nytt ämne eller en ny nivå i ett befintligt ämne. En ny nivå i ett befintligt ämne ska ge kunskaper i det befintliga ämnet.

text: Förordning (2023:656).

text: Individuell studieplan

text: vilken nationell profil eleven går på och vilka ämnen och nivåer i dessa ämnen som eleven har valt,

text: om eleven följer en fullständig eller utökad vidareutbildning,

text: vilka nivåer i vilka ämnen som ingår i elevens fullständiga vidareutbildning och, om eleven följer en utökad vidareutbildning, vilka nivåer i vilka ämnen som ligger utanför den fullständiga vidareutbildningen, och

text: om eleven får fjärrundervisning och i så fall i vilken utsträckning.

text: Förordning (2023:656).

text: En elevs individuella studieplan ska innehålla uppgifter om

text: Samverkan mellan skola och arbetsliv

text: En huvudman för vidareutbildning ska ha ett etablerat samarbete med det lokala eller regionala arbetslivet. Det ska för utbildningen finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv.

text: 3 kap.

text: Lärotider

text: Läsår

text: Läsåret ska omfatta 40 veckor och ha minst 178 skoldagar och minst 12 lovdagar. Utöver skol- och lovdagarna får det inom läsåret läggas ut högst fem studiedagar för personalen.

text: 2 §

text: Läsåret ska börja i augusti och sluta senast i juni. Huvudmannen får för en viss utbildning besluta om andra tider om utbildningsinslag förutsätter andra läsårstider. Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen.

text: Huvudmannen ska vid beslut enligt

text: första stycket

text: beakta om det finns elever som påbörjar grundutbildning som är längre än 60 dagar enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: Skolarbetets förläggning

text: Elevernas skolarbete ska förläggas måndag–fredag och vara så jämnt fördelat över dessa dagar som möjligt. Skolarbetet ska också vara så jämnt fördelat över läsåret som möjligt.

text: När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan ska den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om inte rektorn beslutar annat. För minderåriga elever som genomgår utbildning på en arbetsplats ska de föreskrifter som utfärdats av Arbetsmiljöverket om arbetstid för minderåriga tillämpas.

text: Schema

text: För läsåret eller för kortare tid ska det finnas ett schema som innehåller uppgifter om samtliga undervisningspass och lärare.

text: Undervisningstid

text: Huvudmannen beslutar om antalet undervisningstimmar för varje nivå i ett ämne och för examensarbetet samt om hur fördelningen av undervisningstiden över läsåret ska göras.

text: Huvudmannen ska redovisa hur eleven har fått sin garanterade undervisningstid enligt

text: 17 a kap. 8 § skollagen (2010:800)

text: . Förordning (

text: 4 kap.

text: Utbildningens innehåll

text: Utbildningens grundläggande innehåll

text: gemensamma ämnen,

text: i förekommande fall för en profil gemensamma ämnen,

text: i förekommande fall för en utgång gemensamma ämnen,

text: valbara ämnen, och

text: examensarbete.

text: En vidareutbildning består av

text: Enligt

text: 17 a kap. 10 § första stycket skollagen (2010:800)

text: omfattar utbildningen 900 gymnasiepoäng, varav 100 gymnasiepoäng avser ett examensarbete.

text: Förordning (2023:656).

text: Nationella profiler

text: design och produktutveckling,

text: informationsteknik,

text: produktionsteknik, och

text: samhällsbyggande.

text: De nationella profilerna inom vidareutbildningen är

text: Bemyndiganden

text: poängplanen för utbildningen,

text: vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som ska ingå i respektive nationell profil och profilernas olika utgångar, om inte något annat följer av andra föreskrifter som regeringen meddelat,

text: vilka nivåer i vilka ämnen som ska erbjudas som gemensamma ämnen,

text: vilka nivåer i vilka ämnen som i förekommande fall ska erbjudas som gemensamma ämnen för en nationell profil, och

text: vilka nivåer i vilka ämnen som får erbjudas som valbara ämnen.

text: Statens skolverk får när det gäller vidareutbildningen meddela föreskrifter om

text: Ämnena ska rymmas inom vidareutbildningens examensmål.

text: Innan Skolverket meddelar föreskrifter med stöd av

text: första stycket

text: Förordning (2023:656).

text: Valbara ämnen

text: Som valbara ämnen inom en nationell profil ska huvudmannen erbjuda sådana nivåer i ämnen som Statens skolverk har meddelat föreskrifter om enligt

text: 3 § första stycket 5.

text: Huvudmannen beslutar vilka av dessa nivåer som ska erbjudas som valbara ämnen.

text: Förordning (2023:656).

text: Examensarbete

text: Rektorn ska för varje elev utse en lärare att vara ansvarig för examensarbetet.

text: Jämförbara, alternativa eller överlappande nivåer i ämnen

text: En elev får inte som utökad vidareutbildning eller valbart ämne inom vidareutbildningen läsa en nivå i ett ämne som är jämförbar med, alternativ till eller överlappar någon eller några av de nivåer i de ämnen som ingår i den nationella profilen i övrigt.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka nivåer i ämnen som är jämförbara eller alternativa eller som överlappar varandra.

text: Förordning (2023:656).

text: Arbetsplatsförlagt lärande

text: Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma i vidareutbildningen i minst 10 veckor.

text: Varje vecka som genomförs på en arbetsplats ska anses motsvara 23 timmars garanterad undervisningstid.

text: Huvudmannen ansvarar för att skaffa platser för det arbetsplatsförlagda lärandet och att lärandet uppfyller de krav som finns för utbildningen.

text: Rektorn beslutar om hela eller delar av nivåer i ämnen ska förläggas till arbetsplatser och om hur fördelningen över läsåret ska göras.

text: Förordning (2023:656).

text: planerade platser för arbetsplatsförlagt lärande inte kan tillhandahållas på grund av omständigheter som huvudmannen inte kunnat råda över, eller

text: utbildningen av säkerhetsskäl inte kan förläggas till en arbetsplats utanför skolan.

text: Om arbetsplatsförlagt lärande inte kan erbjudas, får utbildningen anordnas bara om

text: Det arbetsplatsförlagda lärandet ska i de fall som avses i

text: första stycket

text: bytas ut mot motsvarande utbildning förlagd till skolan. Innan huvudmannen beslutar om detta ska huvudmannen höra det lokala programrådet.

text: Om utbildning har skolförlagts på grund av det som sägs i

text: första stycket 1

text: , ska huvudmannen vidta de åtgärder som behövs för att utbildningen så snart som möjligt ska förläggas till en arbetsplats.

text: Rektorn utser en handledare på arbetsplatsen för en elev som deltar i arbetsplatsförlagt lärande. Som handledare får bara den anlitas som har nödvändiga kunskaper och erfarenheter för uppdraget och som även i övrigt bedöms vara lämplig.

text: Modersmålsundervisning

text: I

text: 15 kap. 19 § skollagen (2010:800)

text: finns grundläggande bestämmelser om huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning för elever i gymnasieskolan. Huvudmannen är också skyldig att erbjuda elever som är adoptivbarn och har ett annat modersmål än svenska modersmålsundervisning, även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet.

text: Enligt

text: 7 § språklagen (2009:600)

text: är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, romani chib och samiska.

text: Rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning.

text: Modersmålsundervisning får inte omfatta mer än ett språk för en elev.

text: En romsk elev som kommer från utlandet får dock få modersmålsundervisning i två språk om det finns särskilda skäl.

text: valbart ämne,

text: utökad vidareutbildning, eller

text: ersättning för undervisning i andra språkämnen än svenska, svenska som andraspråk och engelska.

text: Förordning (2023:656).

text: Modersmålsundervisning får anordnas som

text: Huvudmannen är skyldig att anordna modersmålsundervisning för en elev sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Eleven ska dock ges sådan undervisning under längre tid om eleven har särskilt behov av det.

text: ersätter undervisning i andra språkämnen än svenska, svenska som andraspråk och engelska,

text: anordnas som valbart ämne, eller

text: anordnas med ett nationellt minoritetsspråk eller ett nordiskt språk som modersmål.

text: Förordning (2023:656).

text: Begränsningen till sju år gäller inte om undervisningen

text: minst fem elever som ska erbjudas undervisning i språket önskar sådan undervisning, och

text: det finns en lämplig lärare att tillgå.

text: En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om

text: Avser modersmålsundervisningen ett nationellt minoritetsspråk är huvudmannen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om antalet elever är mindre än fem.

text: En elev som får modersmålsundervisning får fortsätta att delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven.

text: I

text: 6 kap. 2 §

text: finns bestämmelser om studiehandledning på modersmålet.

text: Utökad vidareutbildning

text: En elev får delta frivilligt i utbildning i ett eller flera ämnen på nivåer som ligger utanför elevens fullständiga vidareutbildning, om eleven på ett tillfredsställande sätt kan antas genomföra såväl utbildningen på den ordinarie nationella profilen som den frivilliga utbildningen (

text: utökad vidareutbildning

text: ). Beslutet fattas av rektorn.

text: Förordning (2023:656).

text: 4 a kap.

text: Inledande föreskrifter

text: I

text: 21 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om fjärrundervisning i vissa skolformer.

text: Förordning (2020:781).

text: Begränsningar i användningen av fjärrundervisning

text: De ämnen som fjärrundervisning får användas i anges i bilagan till denna förordning.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om att fjärrundervisning får användas i andra ämnen än de som anges i bilagan till denna förordning och om vilka nivåer i dessa ämnen som fjärrundervisning får användas i.

text: Förordning (2023:656).

text: Fjärrundervisning får inte vid någon tidpunkt under ett läsår användas för mer än 50 procent av elevens respektive skolenhetens undervisningstimmar.

text: Statens skolinspektion får efter ansökan från en huvudman medge att fjärrundervisning får användas för mer än 50 procent av undervisningstimmarna vid en skolenhet. Ett sådant medgivande får lämnas för högst ett läsår åt gången och endast om det finns synnerliga skäl för det.

text: Förordning (2020:781).

text: Begränsningar i utförandet av fjärrundervisning

text: En huvudman får inte vid någon tidpunkt under ett läsår utföra uppgifter som avser fjärrundervisning åt en annan huvudman i högre omfattning än 50 procent av sin vid läsårets början planerade totala kapacitet att erbjuda undervisningstimmar oavsett undervisningsform.

text: Förordning (2020:781).

text: Dokumentation av fjärrundervisning

text: Huvudmannen ska dokumentera ett beslut om att använda fjärrundervisning.

text: Förordning (2020:781).

text: Anmälningsskyldighet

text: Huvudmannen ska till Statens skolinspektion anmäla ett beslut om att använda fjärrundervisning. Om huvudmannen utför fjärrundervisning åt någon annan huvudman ska det också anmälas. Skolinspektionen får meddela föreskrifter om vad en anmälan ska innehålla.

text: Förordning (2020:781).

text: 4 b kap.

text: Distansundervisning

text: Inledande föreskrifter

text: I

text: 22 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om distansundervisning i vissa skolformer.

text: Förordning (2020:781).

text: 3 kap. 3 §

text: om skolarbetets förläggning, och

text: 3 kap. 5 § andra stycket

text: om undervisningstid.

text: Förordning (2020:781).

text: Följande bestämmelser gäller inte för utbildning där distansundervisning används:

text: Ansökan

text: En ansökan om godkännande som utförare av utbildning där distansundervisning används ska ha kommit in till Statens skolinspektion senast den 31 januari kalenderåret innan utbildningen ska starta.

text: Ansökan ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet.

text: Förordning (2020:781).

text: vilken utbildning ansökan avser,

text: vid vilken skolenhet utbildningen ska anordnas,

text: hur många platser utbildningen ska omfatta,

text: huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild elevkategori,

text: de grunder för urval bland mottagna sökande till utbildningen som den sökande avser att tillämpa, om det är fråga om en sådan utbildning som avses i

text: 22 kap. 13 § skollagen (2010:800)

text: kostnaden för utbildningen, och

text: huruvida den sökande tidigare har utfört utbildning där distansundervisning eller liknande undervisning används.

text: Ansökan ska innehålla uppgifter om

text: Statens skolinspektion får meddela föreskrifter om vilka ytterligare uppgifter ansökan ska innehålla.

text: Förordning (2020:781).

text: Godkännande

text: den sökande har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen,

text: utbildningen bedöms tillgodose ett behov hos huvudmän som vill ge elever särskilt stöd i form av distansundervisning eller, om det är fråga om en sådan utbildning som avses i

text: 22 kap. 13 § skollagen

text: , bedöms vara efterfrågad av sådana elever som avses i

text: 22 kap. 8 § samma lag

text: de grunder för urval bland mottagna sökande till utbildningen som den sökande avser att tillämpa är godtagbara, om det är fråga om en sådan utbildning som avses i

text: 22 kap. 13 § skollagen

text: , och

text: kostnaden för utbildningen är rimlig i förhållande till utbildningens syfte och kostnaden för annan gymnasial utbildning.

text: Förordning (2020:781).

text: I

text: 22 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om vad som krävs för att en sökande ska godkännas som utförare av utbildning där distansundervisning används. Det ska dessutom krävas att

text: vilken utbildning beslutet avser,

text: hur många platser utbildningen får omfatta,

text: huruvida utbildningen riktar sig mot någon särskild elevkategori, och

text: de grunder för urval bland mottagna sökande till utbildningen som den sökande ska tillämpa, om det är fråga om en sådan utbildning som avses i

text: 22 kap. 13 § skollagen (2010:800)

text: Ett beslut om godkännande ska innehålla uppgifter om

text: Beslutet ska om möjligt fattas före den 1 oktober kalenderåret innan utbildningen ska starta.

text: Förordning (2020:781).

text: Den som har godkänts som utförare av utbildning där distansundervisning används ska börja utföra distansundervisningen senast vid början av det läsår som inleds två år efter godkännandet.

text: Förordning (2020:781).

text: 5 kap.

text: Behörighet, urval och antagning

text: Kompletterande behörighetskrav

text: Enligt

text: 17 a kap. 16 § skollagen (2010:800)

text: krävs gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper för behörighet till vidareutbildning. Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka nivåer i ämnen inom teknikprogrammets inriktningar som det därutöver ska krävas godkända betyg på för behörighet till utbildningen eller vilka likvärdiga meriter som annars därutöver ska krävas för behörighet.

text: första stycket

text: Förordning (2023:656).

text: Urval

text: Om antalet platser i vidareutbildning är färre än antalet sökande som har tagits emot, ska ett urval göras.

text: Urval, antagning och övrig fördelning av platser ska göras sakligt och opartiskt.

text: Platserna i vidareutbildningen ska fördelas mellan de sökande med betygen från gymnasieskolan eller andra omdömen som grund.

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om urvalet.

text: Förfarandet vid antagning

text: Huvudmannen ska om möjligt besluta om antagning till vidareutbildningen före den 1 juli det år utbildningen börjar.

text: Antagning vid en senare tidpunkt

text: Huvudmannen får besluta att anta en sökande vid senare tidpunkt än vid början av vidareutbildningen om det finns plats på den aktuella nationella profilen och om den sökande är behörig och har de kunskaper och färdigheter som krävs för att tillgodogöra sig undervisningen.

text: Byte av nationell profil

text: Om en elev vill byta nationell profil, får huvudmannen medge bytet om eleven uppfyller behörighetskraven för den önskade nationella profilen.

text: Återantagning

text: En elev som har lämnat vidareutbildningen utan att ha slutfört den och som senare vill fortsätta på den vidareutbildning där eleven gick tidigare, får i mån av plats antas på nytt, om eleven uppfyller behörighetskraven för den önskade nationella profilen.

text: 6 kap.

text: Stödåtgärder

text: Specialklasser

text: Specialklasser får inrättas inom en vidareutbildning för elever som på grund av hörsel- eller synskada, rörelsehinder eller andra uttalade studiesvårigheter inte kan följa den vanliga undervisningen.

text: Studiehandledning på modersmålet

text: En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det.

text: En elev som ska erbjudas modersmålsundervisning och som före sin ankomst till Sverige har undervisats på ett annat språk än modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.

text: Studiehandledning enligt första eller

text: andra stycket

text: får ges i interaktiv form med informations- och kommunikationsteknik där eleven och studiehandledaren är åtskilda i rum men inte i tid, om det inte finns någon lämplig person inom skolenheten som kan ge studiehandledning och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan.

text: Förordning (2020:781).

text: 7 kap.

text: Betyg

text: Beslut om betyg

text: I

text: 5 §§

text: finns kompletterande bestämmelser till

text: 3 kap. 16 § skollagen (2010:800)

text: om vem som ska besluta om betyg.

text: Om fler än en lärare bedriver undervisningen vid den tidpunkt när betyg ska sättas och bara någon eller några av dessa är legitimerade, ska betyget beslutas av den eller de legitimerade lärarna.

text: Om ett betyg är beroende av två eller flera legitimerade lärares bedömning och dessa inte kan enas, ska betyget beslutas av den eller de av dessa lärare som har behörighet att undervisa i det ämne som betyget avser.

text: Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera legitimerade lärare som är behöriga att undervisa i det ämne som betyget avser och dessa lärare inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.

text: Om ett betyg är beroende av en bedömning av två eller flera legitimerade lärare som inte är behöriga att undervisa i det ämne som betyget avser och dessa inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.

text: i modersmål,

text: i ett yrkesämne, eller

text: som avses i

text: 2 kap. 17 § skollagen

text: Bestämmelserna i

text: 3 kap. 16 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: samt

text: och

text: 3 §§

text: i detta kapitel gäller inte för lärare som saknar legitimation och är anställda utan tidsbegränsning för att bedriva undervisning

text: Första stycket gäller bara i de fall läraren bedriver sådan undervisning som avses i

text: första stycket 1

text: eller

text: Om fler än en lärare bedriver sådan undervisning som avses i

text: 4 §

text: vid den tidpunkt när betyg ska sättas och dessa inte kan enas, ska betyget beslutas av rektorn.

text: Betygssättning av examensarbetet

text: Betyg på examensarbetet ska beslutas av den ansvariga läraren efter att en medbedömare som har erfarenhet av det kunskapsområde som examensarbetet avser har yttrat sig.

text: När examensarbetet helt eller delvis har genomförts som arbetsplatsförlagt lärande ska handledaren vara medbedömare.

text: Betygskriterier

text: I

text: 15 kap. 24 § skollagen (2010:800)

text: anges att läraren vid betygssättningen ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. I paragrafen anges också att samtliga kriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betygskriterier ska finnas för betygen A-E.

text: Kriterierna för betygen A, C och E ska beskriva typiska kunskaper för respektive betyg. Kriterierna för betyget B innebär att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan A och C. Kriterierna för betyget D innebär att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan C och E.

text: Förordning (2023:656).

text: Betygskatalog

text: sätta betyg i ett ämne efter varje avslutad nivå i ämnet och på examensarbetet eller efter prövning, både när det gäller den som är elev och den som inte är det, och

text: inte sätta betyg enligt

text: 15 kap. 27 § skollagen (2010:800)

text: Beslut om betyg ska dokumenteras i en betygskatalog. Med beslut om betyg avses beslut att

text: Beslutet att inte sätta betyg markeras i betygskatalogen med ett horisontellt streck.

text: Även om ett betyg på en lägre nivå i ett ämne har ersatts av ett betyg på en högre nivå enligt

text: 15 kap. 22 § skollagen

text: ska informationen om betyget på den lägre nivån finnas kvar i betygskatalogen. Det ska också dokumenteras att betyget har ersatts av ett betyg på en högre nivå.

text: Beslut om betyg ska genast kunna sammanställas för varje enskild elev. Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs.

text: Förordning (2023:656).

text: Utdrag ur betygskatalogen

text: Rektorn ansvarar för att eleverna informeras om rätten att få ett utdrag ur betygskatalogen. Om en elev övergår till en annan skolenhet eller avbryter studierna, ska eleven få ett utdrag ur betygskatalogen.

text: När en elev övergår till en annan skolenhet ska läraren lämna skriftlig information till den nya skolenheten om de nivåer i ämnen som eleven har påbörjat men inte slutfört i olika ämnen.

text: Förordning (2023:656).

text: Betyg efter prövning

text: För den som inte är elev i vidareutbildningen ska betyg efter prövning utfärdas separat.

text: Examensbevis och studiebevis

text: Enligt

text: 17 a kap. 15 § skollagen (2010:800)

text: ska gymnasieingenjörsexamen utfärdas om en elev har gått igenom en fullständig vidareutbildning med godkända betyg. En elev som uppfyller kraven för gymnasieingenjörsexamen ska få ett examensbevis när eleven avslutar utbildningen. För den elev som inte uppfyller kraven för gymnasieingenjörsexamen när eleven avslutar utbildningen ska i stället ett studiebevis utfärdas.

text: Förordning (2023:656).

text: Rektorn utfärdar examensbevis och studiebevis.

text: Om en elev till följd av 18 eller

text: 19 §

text: eller

text: 8 kap.

text: har två betyg på samma nivå i ett ämne ska det högsta av dessa betyg tas med i examens- eller studiebeviset. Detsamma gäller om en elev har två betyg på jämförbara, alternativa eller överlappande nivåer i samma ämne eller i olika ämnen.

text: Förordning (2023:656).

text: Examensbevis från vidareutbildningen får utfärdas endast en gång.

text: Examensbevis

text: vilken nationell profil som examensbeviset avser,

text: vad det godkända examensarbetet har innehållit,

text: om eleven har slutfört en fullständig eller utökad vidareutbildning, och

text: att gymnasieingenjörsexamen motsvarar nivå 5 i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande.

text: Av examensbeviset för den som är elev i vidareutbildningen ska det framgå

text: alla betyg som eleven har fått utom de som har ersatts av ett annat betyg,

text: vilka nivåer i ämnet betyget omfattar,

text: hur många gymnasiepoäng betyget omfattar, och

text: i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför den fullständiga vidareutbildningen.

text: Av examensbeviset ska det också framgå vilka ämnen som beviset avser. För varje ämne ska det framgå

text: att beviset avser en person som inte är elev i vidareutbildningen, och

text: i förekommande fall på vilka nivåer personen har genomfört prövning inom vidareutbildningen när personen inte var elev där.

text: Förordning (2023:656).

text: Av examensbeviset för den som inte är elev i vidareutbildningen ska det dessutom framgå

text: Studiebevis

text: vilken nationell profil som studiebeviset avser,

text: om eleven har genomfört ett godkänt examensarbete och vad det har innehållit, och

text: om eleven har slutfört en fullständig eller utökad vidareutbildning.

text: För den elev som inte uppfyllt kraven för gymnasieingenjörsexamen ska ett studiebevis utfärdas. Av studiebeviset ska det framgå

text: vilka nivåer i ämnet betyget omfattar,

text: i förekommande fall vilka nivåer i ämnet som ligger utanför elevens fullständiga vidareutbildning.

text: Av studiebeviset ska det också framgå vilka ämnen som beviset avser. För varje ämne ska det framgå

text: efter vilken nivå som betyg inte har satts, och

text: hur många gymnasiepoäng beslutet att inte sätta betyg gäller.

text: Förordning (2023:656).

text: Enligt

text: 15 kap. 27 § skollagen (2010:800)

text: ska betyg inte sättas om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper på grund av elevens frånvaro. Om betyg, med stöd av denna bestämmelse, inte har satts på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska det i studiebeviset anges

text: Prövning

text: Prövning för den som är elev i vidareutbildningen

text: En elev i vidareutbildningen har rätt att genomgå prövning vid den egna skolenheten i alla ämnen som ingår i elevens individuella studieplan på de nivåer som ingår i studieplanen. Eleven får dock inte genomgå prövning på en viss nivå i ett ämne om eleven tidigare har fått minst betyget E på den nivån.

text: En elev i vidareutbildningen har också rätt att genomgå prövning vid den egna skolenheten i det examensarbete som ingår i elevens individuella studieplan. Detta gäller dock inte om eleven tidigare har fått betyget E på examensarbetet.

text: Förordning (2023:656).

text: Prövning för den som inte är elev i vidareutbildningen

text: Den som inte är elev i vidareutbildningen men som vill ha betyg därifrån har rätt att genomgå prövning i alla ämnen på de nivåer som får finnas i en vidareutbildning utom de ämnen som bara får anordnas på vissa utbildningar. Rätten gäller också examensarbetet.

text: Prövning får göras endast vid en skolenhet som anordnar utbildning i det aktuella ämnet på den nivå som prövningen gäller eller, när det gäller examensarbetet, utbildning inom det kunskapsområde som examensarbetet avser.

text: Förordning (2023:656).

text: Bemyndigande

text: Statens skolverk får meddela närmare föreskrifter om prövning.

text: Betyg för elever som inte följt undervisningen

text: det av betyg, intyg eller liknande framgår att eleven genom studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana kunskaper som behövs för betyget E i ämnet på den aktuella nivån, och

text: utbildning i ämnet på den aktuella nivån anordnas vid skolenheten.

text: Förordning (2023:656).

text: Rektorn får ge en elev som inte har följt undervisningen på en nivå i ett ämne betyget E i ämnet på den aktuella nivån utan att eleven genomgår prövning, om

text: Utformning av dokument

text: Om betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 § skollagen (2010:800)

text: , ska detta markeras med ett horisontellt streck i dokumenten enligt detta kapitel.

text: Statens skolverk får meddela ytterligare föreskrifter om utformningen av de dokument som har nämnts i detta kapitel. När det gäller föreskrifter som rör examensbevis ska Skolverket samråda med Myndigheten för yrkeshögskolan.

text: 8 kap.

text: Rätt att läsa ett ämne på nytt

text: En elev som har fått betyg i ett ämne som ingår i vidareutbildningen innan eleven påbörjat vidareutbildningen har rätt att på nytt läsa de nivåer i ämnet som omfattas av elevens betyg.

text: Förordning (2023:656).

text: Om en elev inte har fått ett godkänt betyg i ett ämne på en viss nivå, har eleven rätt att läsa den aktuella nivån på nytt en gång. Har eleven slutfört samma nivå i ett ämne två gånger och inte fått ett godkänt betyg får eleven läsa nivån på nytt ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl.

text: En elev som inte har fått betyget E på examensarbetet har rätt att göra om arbetet en gång.

text: Om en elev har fått betyget F i en stor andel av ämnena under läsåret får eleven, om det finns särskilda skäl, på nytt läsa också sådana nivåer i ämnen som eleven fått ett godkänt betyg i under läsåret.

text: Förordning (2023:656).

text: En elev som har bytt nationell profil får, om det finns särskilda skäl, på nytt läsa sådana nivåer i ämnen som eleven tidigare fått ett godkänt betyg på.

text: Förordning (2023:656).

text: En elev som läser en nivå i ett ämne på nytt har rätt att få ett nytt betyg i ämnet.

text: Förordning (2023:656).

text: Rektorn fattar beslut enligt

text: och

text: 3 §§

text: efter det att berörda lärare har fått yttra sig.

text: 9 kap.

text: Utbildning för döva och hörselskadade

text: Utbildningens innehåll och organisation

text: är döva och hörselskadade och är beroende av en teckenspråkig miljö,

text: är hörselskadade och trots användningen av tekniska hjälpmedel och andra stödinsatser inte kan följa reguljär undervisning i vidareutbildningen,

text: har en språkstörning och behöver insatser av samma slag som döva, eller

text: är dövblinda.

text: Örebro kommun får, om kommunen anordnar utbildning på teknikprogrammet, i sin gymnasieskola anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år för elever som

text: Utbildningarna kallas riksgymnasiet för döva (RGD) eller riksgymnasiet för hörselskadade (RGH). När det i denna förordning talas om döva elever avses även elever enligt

text: första stycket 3

text: och

text: Vidareutbildningen för döva och hörselskadade ska så långt det är möjligt integreras med annan vidareutbildning i gymnasieskolan.

text: Statens skolverk får när det gäller vidareutbildning som avses i detta kapitel meddela föreskrifter om nödvändiga avvikelser från läroplanen, examensmålen, ämnesplanerna och poängplanen.

text: Utbildning i teckenspråk får anordnas för hörselskadade elever, om de har behov av det och vill delta i utbildningen.

text: Förordning (2023:656).

text: Särskild omvårdnad

text: För elever som vill och har behov av det ska Örebro kommun anvisa kost och logi. Kommunen ska även ansvara för att eleverna har tillgång till den hjälp i övrigt som föranleds av deras funktionsnedsättning.

text: Övriga bestämmelser om vidareutbildningen

text: De bestämmelser i denna förordning som gäller för vidareutbildningen i övrigt ska tillämpas även i fråga om utbildning för döva och hörselskadade, om inte något annat särskilt anges.

text: 10 kap.

text: Elever

text: Anmälningsskyldighet vid frånvaro

text: Om en elev på grund av sjukdom eller av annan orsak inte kan delta i skolarbetet, ska det snarast anmälas.

text: Ledighet

text: Rektorn får bevilja en elev ledighet från skolarbetet för enskilda angelägenheter. Eleven får också i mindre omfattning befrias från vissa undervisningspass eller från annat skolarbete av rektorn.

text: Avslutande av utbildningen

text: En elev anses ha avslutat utbildningen om eleven inte kommer till den utbildning eleven har antagits till och inte heller anmäler giltig orsak att utebli inom tre dagar efter det att den första terminen har startat.

text: Om en elev vill avsluta utbildningen utan att slutföra den, ska eleven anmäla det till rektorn.

text: Om en elev har påbörjat en utbildning och därefter utan anmälan enligt

text: 4 §

text: har uteblivit från utbildningen under mer än en månad i följd, utan att detta har berott på sjukdom eller beviljad ledighet, ska eleven anses ha avslutat utbildningen.

text: Rektorn får dock besluta att eleven inte ska anses ha avslutat utbildningen trots att förutsättningarna i

text: första stycket

text: finns, om det finns synnerliga skäl.

text: Barn till svenska medborgare i utlandet

text: Ungdomar under 18 år som är bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare ska likställas med sökande från den kommun där den sökta vidareutbildningen anordnas, om minst en av vårdnadshavarna är svensk medborgare.

text: Nordiska sökande

text: För nordiska sökande gäller

text: och

text: 9 §§

text: . Med nordiska sökande avses i denna förordning sökande som är bosatta i Danmark eller Finland med självstyrande områden eller i Island eller Norge.

text: De självstyrande områdena är Färöarna, Grönland och Åland.

text: En nordisk sökande får tas emot till en vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år endast om den sökande genom sin tidigare skolgång i ett annat nordiskt land har utbildning som i huvudsak motsvarar en svensk grundskoleutbildning och uppfyller behörighetskraven för den sökta utbildningen i

text: 17 a kap.

text: och

text: 16 §§

text: skollagen (2010:800)

text: I övrigt ska nordiska sökande likställas med sökande från den kommun där den sökta vidareutbildningen anordnas.

text: En huvudman som har tagit emot nordiska sökande till en vidareutbildning har rätt till ersättning för alla sådana sökande. Ersättningens storlek beslutas av regeringen.

text: Ansökan om sådan ersättning görs hos Statens skolverk som beslutar om ersättningen i det enskilda fallet och betalar ut den.

text: 11 kap.

text: Statsbidrag

text: Förutsättningar för statsbidrag

text: Statsbidrag får lämnas till en huvudman inom gymnasieskolan för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel.

text: huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen enligt

text: skollagen (2010:800)

text: och denna förordning och om utbildningen även i övrigt bedöms vara av god kvalitet, och

text: Statsbidrag får lämnas om

text: Statsbidrag får inte lämnas för utbildning som ersättning lämnas för på annat sätt. Bidrag får inte heller lämnas för utbildning som bedrivs enligt förordningen (

text: ) om uppdragsutbildning inom skolväsendet.

text: Ansökan om statsbidrag

text: Ansökan om statsbidrag ges in till Statens skolverk tillsammans med ett yttrande över ansökan från ett lokalt programråd för vidareutbildning.

text: Beslut om statsbidrag

text: Statens skolverk prövar frågor om och betalar ut statsbidrag.

text: Innan Skolverket prövar frågor om bidraget ska verket höra Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år.

text: Ett beslut om att bevilja bidrag får gälla för högst fyra antagningsomgångar. Beviljat bidrag ska lämnas med ett belopp för varje elev som den 15 oktober varje år deltar i utbildningen.

text: I ett beslut om att bevilja bidrag ska sista dagen för redovisning enligt

text: 9 §

text: anges. Beslutet får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet.

text: Fördelning av statsbidrag

text: arbetsmarknadens behov,

text: behovet av geografisk spridning av utbildningen,

text: behovet av spridning av utbildningen mellan branscher, och

text: utbildningens kvalitet.

text: Statens skolverk ska vid sin fördelning av statsbidrag ta hänsyn till

text: Uppföljning och redovisning

text: Statens skolverk ska, med bistånd av Nationella rådet för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år, följa upp hur statsbidraget har använts.

text: Skolverket ska i samband med sin årsredovisning till Regeringskansliet lämna en redovisning av hur bidraget har använts.

text: Mottagaren av statsbidrag är skyldig att lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till Statens skolverk som verket begär.

text: Återbetalning och återkrav

text: mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp,

text: bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta,

text: bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte har använts för det ändamål det har lämnats för,

text: sådan redovisning som avses i

text: 9 §

text: inte har lämnats, eller 5. mottagaren inte har följt villkor i beslutet om bidrag.

text: Mottagaren av statsbidrag för vidareutbildning är återbetalningsskyldig, om

text: Statens skolverk ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett statsbidrag om någon är återbetalningsskyldig enligt

text: 10 §

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Skolverket helt eller delvis efterge återkrav.

text: På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från och med den dag som infaller en månad efter det att beslut om återkrav har fattats och efter en räntesats som vid varje tidpunkt överstiger statens utlåningsränta med två procentenheter.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får Statens skolverk helt eller delvis efterge krav på ränta.

text: Statens skolverk får meddela de föreskrifter som behövs för verkställighet av bestämmelserna i detta kapitel.

text: 12 kap.

text: Övriga bestämmelser

text: Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: I de fall en ansökan ska göras enligt denna förordning får den överföras elektroniskt till Statens skolverk.

text: Skolverket får meddela föreskrifter om elektronisk överföring av en ansökan och om elektronisk underskrift.

text: Förordning (2016:598).

text: Bilaga

text: Ämnen som fjärrundervisning får användas i

text: biologi

text: bioteknik

text: engelska

text: entreprenörskap och företagande

text: filosofi

text: fysik

text: fysik - fördjupning

text: företagsekonomi

text: geografi

text: klassisk grekiska

text: historia

text: internationell ekonomi

text: internationella relationer

text: journalistiskt skrivande

text: juridik

text: kemi

text: kreativt skrivande

text: latin

text: litteratur

text: marknadsföring

text: matematik - fortsättning

text: matematik - fördjupning

text: matematik - specialisering B

text: matematik - specialisering C

text: moderna språk

text: modersmålsämnen

text: naturkunskap

text: psykologi

text: psykologi - fördjupning

text: redovisning

text: religionskunskap

text: retorik

text: samhällskunskap

text: svenska

text: svenska som andraspråk

text: svenskt teckenspråk

text: svenskt teckenspråk för hörande - fortsättning

text: svenskt teckenspråk för hörande - fördjupning

text: svenskt teckenspråk för hörande - grund

text: svenskt teckenspråk för hörande - nybörjare

text: teknik

text: teknik - specialisering

text: tillämpad psykologi

text: Förordning (2023:656).


rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 2014:864 i lydelse enligt SFS 2022:1188

dcterms:title: Förordning (2014:864) om frivillig miljöledning och miljörevision

rdfs:label: Klimat- och näringslivsdepartementet

text: Denna förordning kompletterar

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009

text: om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 761/2001

text: och

text: kommissionens beslut 2001/681/EG

text: och

text: Förordningen är meddelad med stöd av

text: 8 kap. 7 § regeringsformen

text: Miljökontrollanter ska i enlighet med

text: artikel 28 i förordning (EG) nr 1221/2009

text: , i den ursprungliga lydelsen, vara ackrediterade för uppgiften av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: , i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020

text: , och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll.

text: Förordning (2022:1188).

text: Naturvårdsverket är behörigt registreringsorgan enligt

text: artikel 11 i förordning (EG) nr 1221/2009

text: Naturvårdsverket får ta ut avgifter för den verksamhet som följer av uppgiften i

text: 3 §

text: , besluta om avgifternas storlek och disponera intäkterna i verksamheten.

beteckning: 5 §

text: I

text: 40 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol.

text: Förordning (2018:868).


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (2014:870) om ansökan om och handläggning av stöd för vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder

rdfs:comment: Rättelseblad 2014:870 har iakttagits.

rdfs:label: Näringsdepartementet RSL

text: Tillämpningsområde

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 1083/2006

text: , och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: Denna förordning kompletterar

text: stöd enligt

text: artikel 17.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013

text: till investeringar inom jordbruk för ny-, om- och tillbyggnad av byggnader för animalieproduktion, inklusive fasta anläggningar för foder- och gödselhantering,

text: stöd till bredband enligt

text: artikel 20.1 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013

text: , och

text: förberedande stöd för lokalt ledd utveckling enligt

text: artikel 35.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013

text: Denna förordning innehåller bestämmelser om ansökan om och handläggning av

text: Ansökan om stöd

text: länsstyrelsen för stöd enligt

text: 2 §

text: och

text: , och

text: Statens jordbruksverk för stöd enligt

text: 2 § 3.

text: Ansökan om stöd ska lämnas in till

text: Bemyndiganden

text: den tid inom vilken ansökan ska ges in,

text: ansökningsförfarandet,

text: innehållet i ansökan, och

text: innehållet i affärsplaner och projektplaner.

text: Jordbruksverket får, efter att ha gett länsstyrelsen tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om handläggningen av stödärenden hos länsstyrelsen.


rpubl:andrar: ändr. 6, 7, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 2014:880 i lydelse enligt SFS 2025:1141

dcterms:title: Förordning (2014:880) om sprängämnesprekursorer

rdfs:label: Försvarsdepartementet

text: Förordningens innehåll

text: I denna förordning finns bestämmelser som kompletterar

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1148 av den 20 juni 2019

text: om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, om ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: och om upphävande av förordning

text: (EU) nr 98/2013

text: , i den ursprungliga lydelsen (EU:s förordning om sprängämnesprekursorer), och lagen (

text: ) om sprängämnesprekursorer.

text: Förordning (2020:1047).

text: Tillståndsmyndighet

text: Tillståndsmyndighet enligt

text: 4 § lagen (2014:799)

text: om sprängämnesprekursorer är Myndigheten för civilt försvar.

text: Förordning (2025:1141).

text: Ansökan

text: En ansökan om tillstånd ska göras skriftligen hos Myndigheten för civilt försvar.

text: Förordning (2025:1141).

text: Ansökan ska vara undertecknad. Det kravet ska anses uppfyllt om uppgifterna i ansökan bekräftas med en sådan elektronisk underskrift som avses i

text: artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014

text: om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv

text: , i den ursprungliga lydelsen.

text: Uppgifterna i ansökan ska lämnas på heder och samvete.

text: Förordning (2016:599).

text: Handläggning av tillståndsärenden

text: Om ansökan är bristfällig, ska Myndigheten för civilt försvar förelägga sökanden att avhjälpa bristen. Av föreläggandet ska det framgå att ansökan kan avvisas om det inte följs. Föreläggandet behöver inte delges.

text: Myndigheten får avvisa en ansökan om tillstånd om den är så bristfällig att den inte kan läggas till grund för prövning i sak och sökanden inte har följt ett föreläggande att avhjälpa bristen.

text: Förordning (2025:1141).

beteckning: 6 §

text: Innan Myndigheten för civilt försvar beslutar i ett ärende om tillstånd ska myndigheten inhämta ett yttrande från Polismyndigheten. Yttrandet ska avse frågan om sökanden är lämplig att förvärva, införa, inneha eller använda de sprängämnesprekursorer som ansökan avser.

text: Myndigheten för civilt försvar ska även ge Säkerhetspolisen tillfälle att yttra sig i ärendet.

text: Förordning (2025:1141).

text: Tillståndens utformning

beteckning: 6 a §

text: Myndigheten för civilt försvar ska vid tillståndsgivningen använda sig av den mall för tillstånd som finns i bilaga III till EU:s förordning om sprängämnesprekursorer.

text: Förordning (2025:1141).

ordinal: 6 a

text: Information om tillstånd

beteckning: 6 b §

text: Myndigheten för civilt försvar ska informera den eller de kommuner som berörs av att tillstånd har meddelats en enskild eller återkallats från en enskild.

text: Förordning (2025:1141).

ordinal: 6 b

text: Nationell kontaktpunkt

beteckning: 7 §

text: Polismyndigheten är nationell kontaktpunkt enligt artikel 9.3 i EU:s förordning om sprängämnesprekursorer.

text: Förordning (2020:1047).

text: Tillsynsmyndighet

beteckning: 7 a §

text: Myndigheten för civilt försvar ska ansvara för tillsynen enligt

text: 6 § andra stycket lagen (2014:799)

text: om sprängämnesprekursorer.

text: Förordning (2025:1141).

ordinal: 7 a

text: Behöriga myndigheter

beteckning: 8 §

text: Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Myndigheten för civilt försvar och en kommun ska ha rätt att begära ut information enligt artikel 8.4 i EU:s förordning om sprängämnesprekursorer.

text: Förordning (2025:1141).

text: Myndigheten för civilt försvar ska ansvara för medvetandehöjande åtgärder och erfarenhetsutbyte mellan berörda parter enligt artikel 10.2 och 10.3 i EU:s förordning om sprängämnesprekursorer.

text: Polismyndigheten ska lämna den hjälp som Myndigheten för civilt försvar behöver vid genomförandet av dessa uppgifter.

text: Förordning (2025:1141).

ordinal: 8 a

beteckning: 8 b §

text: Myndigheten för civilt försvar ska ansvara för att lämna uppgifter och rapporter till Europeiska kommissionen enligt artiklarna 19-21 i EU:s förordning om sprängämnesprekursorer.

text: Polismyndigheten ska förse Myndigheten för civilt försvar med nödvändiga uppgifter på det sätt som den myndigheten bestämmer.

text: Förordning (2025:1141).

ordinal: 8 b

beteckning: 9 §

text: Myndigheten för civilt försvar och Polismyndigheten är behöriga myndigheter för spridning av kommissionens riktlinjer enligt artikel 12.2 i EU:s förordning om sprängämnesprekursorer.

text: Förordning (2025:1141).

text: Bemyndiganden

text: Myndigheten för civilt försvar får meddela föreskrifter om ansökningsavgiftens och tillsynsavgiftens storlek enligt lagen (

text: ) om sprängämnesprekursorer när det gäller den egna verksamheten.

text: Förordning (2025:1141).

text: ansökans utformning,

text: hantering av tillstånd,

text: hur information till distributionskedjan ska utformas, och

text: kontroll vid försäljning.

text: Förordning (2025:1141).

text: Myndigheten för civilt försvar får meddela närmare föreskrifter om

beteckning: 11 a §

text: Myndigheten för civilt försvar får meddela föreskrifter om tillsyn när det gäller den egna verksamheten.

text: Förordning (2025:1141).

text: En kommun får meddela föreskrifter om tillsyn enligt

text: 6 § första stycket lagen (2014:799)

text: om sprängämnesprekursorer.

text: Förordning (2020:1047).