rpubl:andrar: ändr. 8 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1986. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 7 §, rubr. närmast före 1, 3, 6, 7 §§; ändr. 1-6, 8, 9 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988, då förordningen (

text: ) om statsbidrag till kommunal barnomsorg skall upphöra att gälla. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före utgången av år 1987.

text: Vid beräkningen av statsbidrag för år 1988 skall följande gälla. Om de statsbidrag som kommunen får enligt denna förordning är mindre än vad kommunen skulle ha fått enligt de före år 1988 gällande reglerna, skall kommunen få kompensation för den del av skillnaden som överstiger ett sammanlagt belopp motsvarande 10 öre per skattekrona i kommunen. På motsvarande sätt innehålls en ökning av statsbidraget till den del ökningen överstiger 10 öre per skattekrona. Beräkningen sker på grundval av antalet skattekronor och skatteören enligt taxeringsnämndens beslut vid 1987 års taxering, justerat enligt bestämmelserna i

text: 1 c § lagen (1982:221)

text: med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. och ökat med det antal skattekronor som staten skall tillskjuta bidragsåret 1988 enligt lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag.

text: Förskott för år 1988 skall beräknas på grundval av det statsbidrag som lämnas för år 1987.

dcterms:title: Förordning (1983:943) om statsbidrag till kommunal barnomsorg

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Kommunal barnomsorg

text: Statsbidrag lämnas till kommunal barnomsorg. Därmed avses i denna förordning den förskole- och fritidshemsverksamhet som bedrivs i form av daghem, deltidsgrupp, familjedaghem och fritidshem samt sådan kompletterande förskoleverksamhet som i särskild ordning har anordnats för barn i förskoleåldern tillsammans med föräldrar eller dagbarnvårdare (

text: öppen förskola

text: Förordning (1985:971).

text: För statsbidrag krävs att verksamheten bedrivs fortlöpande. För annan verksamhet än öppen förskola krävs också att barnen är inskrivna. Därmed avses att överenskommelse har träffats mellan föräldrarna och kommunen om att kommunen skall svara för omsorgen om barnen under en viss angiven del av dygnet. Denna överenskommelse skall dokumenteras av kommunen. För deltidsgrupp gäller bestämmelserna i

text: 14 § socialtjänstlagen (1980:620)

text: Förordning (1985:971).

text: Statsbidrag lämnas för det genomsnittliga antal barn som under bidragsåret är inskrivna i daghem respektive fritidshem. Genomsnittsantalet beräknas på det antal barn som är inskrivna den 1 april och den 1 oktober bidragsåret.

text: Statsbidrag lämnas med följande belopp.

text: Genomsnittlig vistelsetid Bidrag per per dag barn kronor

type: rad

type: tabell

text: Daghem

text: Om ett skolbarn får sin barnomsorg i daghem, lämnas bidrag för detta barn enligt reglerna för fritidshem.

text: Förordning (1985:971).

text: Statsbidrag lämnas även med 30 000 kr. per år för varje kommunalt anställd årsarbetare som är direkt sysselsatt i barngrupperna i daghem, deltidsgrupp, fritidshem och öppen förskola.

text: Antalet årsarbetare beräknas enligt följande. Kommunens totala lönekostnader, inklusive lönebikostnader, för denna personal delas med ett vägt medelvärde för landet som helhet avseende lönekostnaderna för en årsarbetare i nämnda verksamhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fastställer årligen detta medelvärde.

text: Förordning (1985:971).

text: Statsbidrag lämnas därutöver med 7 500 kr. per år för varje helt tiotal barn som enligt genomsnittsberäkningen i

text: 3 § första stycket

text: är inskrivna i kommunens daghem eller fritidshem som bidrag till kostnaderna för barn med behov av särskilt stöd.

text: Förordning (1985:971).

text: Förordning (1985:971).

text: Statsbidrag lämnas på motsvarande sätt som enligt

text: 3 § första stycket

text: för barn som är inskrivna i familjedaghem med följande belopp.

text: 7 § har upphävts genom förordning (1985:971).

type: upphavd

text: Enskilda daghem och fritidshem

text: Till kommunen lämnas statsbidrag enligt

text: 3 §

text: även för sådan barnomsorg i form av daghem eller fritidshem som drivs av någon annan än kommunen men är upptagen i den plan för förskole- och fritidshemsverksamheten som anges i

text: 17 § socialtjänstlagen (1980:620)

text: och uppfyller motsvarande krav på verksamheten som anges i

text: 2 §

text: Statsbidrag för sådan barnomsorg lämnas därutöver till kommunen med 30 000 kr. per år för varje anställd årsarbetare som är direkt sysselsatt i barngrupperna. Antalet årsarbetare beräknas genom att lönekostnaderna, inklusive lönebikostnaderna, för denna personal delas med det medelvärde som fastställs med stöd av

text: 4 § andra stycket

text: Statsbidrag enligt denna paragraf lämnas endast under förutsättning att den som driver daghemmet eller fritidshemmet är antingen en sammanslutning av föräldrar som gemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egna eller varandras barn, eller en sammanslutning som har anknytning till en ideell organisation, erbjuder en speciell form av pedagogik eller arbetar på andra liknande ideella grunder.

text: Förordning (1985:971).

text: Utbetalning m. m.

text: Statsbidrag beviljas och betalas ut av socialstyrelsen. Bidraget betalas ut i efterskott för kalenderår. Förskott lämnas med 75 % av statsbidraget året före bidragsåret och betalas ut med en fjärdedel i vardera april, juli och oktober under bidragsåret samt januari året efter bidragsåret. Slutbetalning sker i april året efter bidragsåret.

text: Ansökning om statsbidrag ges in till socialstyrelsen senast den 1 november bidragsåret. Till ansökan fogas behövliga uppgifter om barnen och deras genomsnittliga vistelsetider. Uppgift om lönekostnader för personalen lämnas senast den 1 mars året efter bidragsåret.

text: På socialstyrelsens begäran är kommunen skyldig att tillhandahålla det ytterligare underlag som behövs för granskningen.

text: Förordning (1985:971).

text: Socialstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos regeringen genom besvär.

text: Närmare föreskrifter om tillämpningen av denna förordning skall meddelas av socialstyrelsen.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1989. Äldre föreskrifter tillämpas på statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. Vid tillämpning av

text: 2 §

text: skall dock för år 1988 statsbidraget beräknas till 34 000 kronor i stället för 30 000 kronor.

type: punkt

text: Om det statsbidrag för årsarbetare som kommunen får för år 1989 eller år 1990 enligt denna förordning understiger vad kommunen totalt skulle ha fått med tillämpning av de för bidragsåret 1988 gällande reglerna om statsbidrag till social hemhjälp, skall kommunen i stället erhålla bidrag enligt dessa senare regler och därutöver bidrag enligt

text: 4 §

text: denna förordning.

text: Om det statsbidrag för årsarbetare som kommunen får för år 1989 eller år 1990 enligt denna förordning överstiger vad kommunen totalt skulle ha fått med tillämpning av de för bidragsåret 1988 gällande reglerna om statsbidrag till social hemhjälp, skall bidraget minskas. Detta skall för år 1989 göras med två tredjedelar av skillnaden mellan bidraget för årsarbetare beräknat enligt de nya reglerna och bidrag beräknat med tillämpning av de för bidragsåret 1988 gällande reglerna. För år 1990 skall minskningen göras med en tredjedel av samma skillnad.

type: lista

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1-7 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1983:944) om statsbidrag till kommunerna för stöd och hjälp i boendet

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Statsbidrag lämnas till kommunernas verksamhet med stöd och hjälp i boendet åt äldre, handikappade och barnfamiljer. */k/

text: Förordning (1988:1203).

type: stycke

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Statsbidrag lämnas med 34 000 kronor för varje årsarbetare inom sådan verksamhet som avses i

text: 1 §

text: . */k/

text: Förordning (1988:1203).

beteckning: 3 §

text: Antalet årsarbetare beräknas enligt följande.

text: I fråga om verksamhet i ålderdomshem skall kommunen anses ha en halv årsarbetare för varje plats med helinackordering som regelmässigt utnyttjas. Antalet platser beräknas per den 1 juli bidragsåret.

text: I fråga om övrig bidragsberättigad verksamhet skall kommunens totala lönekostnader, inklusive lönebikostnader, för personal i denna del av verksamheten delas med ett vägt medelvärde för landet som helhet avseende lönekostnaderna för en årsarbetare i sådan verksamhet. I kostnaderna tas dock inte med löne- och lönebikostnader avseende arbetsledande och administrativ personal, personal med driftserviceuppgifter eller personal med uppgift att svara för vård som ankommer på sjukvårdshuvudman.

text: Som kommunens lönekostnad får även räknas kommunens ersättning till en organisation eller någon annan enskild, som på kommunens uppdrag lämnar stöd och hjälp i boendet. Ersättning som motsvarar sådan löne- eller lönebikostnad som undantas enligt

text: tredje stycket

text: andra meningen skall dock inte beaktas.

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer årligen medelvärdet enligt

text: tredje stycket

text: . */k/

text: Förordning (1988:1203).

beteckning: 4 §

text: För vart och ett av åren 1989 och 1990 lämnas även statsbidrag för personalutvecklande åtgärder inom äldreomsorgen.

text: Sådant statsbidrag beräknas för varje kommun enligt följande. Ett belopp om 100 miljoner kronor delas med det totala antalet personer som är bosatta i Sverige och som den 1 januari bidragsåret uppbär ålders- eller förtidspension enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring. Det tal som därvid erhålls multipliceras med antalet invånare i kommunen som uppbär sådan pension vid nämnda tidpunkt. Produkten, avrundad till närmast lägre hundratal, utgör statsbidraget för bidragsåret. */k/

text: Förordning (1988:1203).

beteckning: 5 §

text: Statsbidrag beviljas och betalas ut av socialstyrelsen. Bidraget betalas ut i efterskott för kalenderår.

text: Ansökan om statsbidrag ges in till socialstyrelsen senast den 1 mars året efter bidragsåret.

text: På socialstyrelsens eller riksrevisionsverkets begäran är kommunen skyldig att tillhandahålla det underlag som behövs för dessa myndigheters granskning. */k/

text: Förordning (1988:1203).

beteckning: 6 §

text: Socialstyrelsens beslut enligt denna förordning får överklagas hos regeringen. */k/

text: Förordning (1988:1203).

beteckning: 7 §

text: Socialstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. */k/

text: Förordning (1988:1203).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984.

text: Genom förordningen upphävs

ordinal: a

text: cirkuläret (

text: ) till länsstyrelserna i riket angående indrivningen av de enligt

text: 2 kap. 10 §

text: och

text: 4 kap. 14 §

text: vattenlagen

text: utgående avgifter,

ordinal: b

text: kungörelsen (1953:620) angående indrivningen och användningen av vissa med anledning av företag i vatten utgående avgifter,

ordinal: c

text: kungörelsen (

text: ) om indrivningen och användningen av avgifter enligt

text: 7 § första stycket

text: lagen den 20 oktober 1939 (nr 732) med särskilda bestämmelser angående tillfällig vattenreglering,

ordinal: d

text: cirkuläret (1953:622) till fiskeristyrelsen och länsstyrelserna i riket angående indrivningen av vissa med anledning av företag i vatten utgående avgifter.

text: Vad som i

text: 10 §§

text: förordningen sägs om bygdeavgifter enligt

text: 10 kap. 1 § vattenlagen (1983:291)

text: skall också gälla regleringsavgifter enligt

text: 4 kap. 14 § vattenlagen (1918:523)

text: Ärenden enligt

text: 7 § kungörelsen (1953:620)

text: angående indrivningen och användningen av vissa med anledning av företag i vatten utgående avgifter, som har anhängiggjorts före ikraftträdandet av förordningen, skall handläggas enligt äldre bestämmelser. I fråga om överklagande efter ikraftträdandet av förordningen av vattenrättsdomarens beslut gäller dock

text: 6 §

text: förordningen.

text: I fråga om avgifter som utgår enligt

text: 6 kap. 9 §

text: och

text: 11 kap. 95 §

text: vattenlagen (1918:523)

text: gäller bestämmelserna i kungörelsen (

text: ) angående indrivningen och användningen av vissa med anledning av företag i vatten utgående avgifter.

text: Vad som i

text: och

text: 11 §§

text: förordningen sägs om fiskeavgifter enligt

text: 10 kap.

text: och

text: 6 §§

text: vattenlagen (1983:291)

text: skall också gälla fiskeavgifter enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 10 §§

text: vattenlagen (1918:523)

text: eller motsvarande äldre lag.

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 december 1986.

text: Genom förordningen upphävs

text: Kungl. Maj:ts brev den 2 oktober 1953 till fiskeristyrelsen med statens fiskeriförsök angående förvaltningen av vissa med anledning av företag i vatten utgående avgifter,

text: Kungl. Maj:ts brev den 4 oktober 1957 till statskontoret angående ansökning av Svenska sparbanksföreningen om ändrade bestämmelser rörande förvaltningen av vissa enligt

text: vattenlagen

text: utgående avgifter,

text: Kungl. Maj:ts brev den 6 juni 1962 till riksrevisionsverket angående ändrade bestämmelser rörande förvaltningen av vissa enligt

text: vattenlagen

text: utgående avgifter.

text: De nya bestämmelserna i

text: 3 § första stycket

text: gäller även i fråga om avgifter som utgår enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 10 §§

text: 4 kap. 14 §

text: 6 kap. 9 §

text: och

text: 11 kap. 95 §

text: vattenlagen (1918:523)

text: eller motsvarande äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

dcterms:identifier: SFS 1983:945 i lydelse enligt SFS 1993:1246

dcterms:title: Förordning (1983:945) om avgifter enligt vattenlagen (1983:291), m.m.

rdfs:label: Miljödepartementet

text: Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: När en dom eller ett beslut, som ålägger en tillståndshavare att betala en avgift enligt

text: 10 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: , har vunnit laga kraft, skall domen eller beslutet sändas till den myndighet till vilken avgiften skall betalas.

text: När tillståndet tas i anspråk till ett vattenföretag, för vilket bygdeavgift skall betalas enligt

text: 10 kap. 1 § vattenlagen (1983:291)

text: , skall tillståndshavaren göra anmälan om tidpunkten för ianspråktagandet till länsstyrelsen.

text: När arbeten eller andra åtgärder som inverkar på vattenförhållandena påbörjas för ett vattenföretag, för vilket allmän fiskeavgift skall betalas enligt

text: 10 kap. 6 § vattenlagen

text: , skall tillståndshavaren göra anmälan om tidpunkten för påbörjandet till fiskeriverket.

text: Förordning (1991:431).

text: Avgifter som betalats till länsstyrelsen skall utan dröjsmål sättas in i bank mot ränta. Detsamma skall Fiskeriverket göra med avgifter som betalats till Fiskeriverket och som beräknas bli tagna i anspråk under det följande kalenderåret. Övriga avgiftsmedel skall Fiskeriverket utan dröjsmål föra över till Kammarkollegiet för förvaltning.

text: Om en avgift som skall betalas till länsstyrelsen eller Fiskeriverket inte har betalats inom föreskriven tid, skall myndigheten begära indrivning av avgiften. Indrivning behöver dock inte begäras för en fordran som understiger 100 kronor om indrivning inte krävs från allmän synpunkt.

text: Bestämmelser om indrivning finns i lagen (

text: ) om indrivning av statliga fordringar m. m. och i

text: indrivningsförordningen (1993:1229)

text: Förordning (1993:1246).

text: Bygdeavgifter

text: Avgiftsmedel för förebyggande av skador m. m.

text: Den som genom ett vattenföretag, för vilket bygdeavgift skall betalas enligt

text: 10 kap. 1 § vattenlagen (1983:291)

text: , lider skada, för vilken någon ersättning inte har bestämts av vattendomstolen, får skriftligen ansöka hos vattendomstolen om bidrag ur avgiftsmedlen till kostnaderna för att förebygga eller minska sådan skada eller om ersättning för skadan.

text: Om ansökningen ges in före utgången av den tid som enligt

text: 15 kap. 17 § vattenlagen

text: gäller för anmälan av anspråk för oförutsedda skador, skall den inte tas upp till prövning före utgången av den tiden, om inte särskilda omständigheter föranleder annat. Om flera ansökningar har getts in, bör de såvitt möjligt prövas samtidigt.

text: Vid avgörande av ärenden som avses i

text: 4 §

text: skall vattendomstolen bestå av ordföranden, en teknisk ledamot och två nämndemän. Ordföranden kan bestämma att två tekniska ledamöter skall delta.

text: Vid avgörandet skall hänsyn tas till vad som i varje särskilt fall kan anses skäligt. Om vattendomstolen anser att en särskild utredning behövs, får en sådan utredning göras genom att upplysningar inhämtas från myndigheter i orten eller på något annat lämpligt sätt. När omständigheterna föranleder det, bör en kungörelse om ärendet införas i ortstidning.

text: Särskilda kostnader för vattendomstolen, som är förenade med ärendets utredning och avgörande, skall betalas av medel som enligt

text: 10 kap. 1 § vattenlagen (1983:291)

text: har betalats för vattenföretaget. Vattendomstolen får bestämma att sökanden skall av samma medel få skälig ersättning för sina kostnader i ärendet.

text: Beslut i ärenden som avses i

text: 5 §

text: får överklagas hos vattenöverdomstolen genom besvär. Vattenöverdomstolens beslut får inte överklagas.

text: Om sökanden genom ett lagakraftvunnet beslut har tillerkänts kostnadsbidrag eller ersättning, som avses i

text: 4 §

text: och

text: 5 § tredje stycket andra meningen

text: , skall beloppet betalas ut till honom av länsstyrelsen.

text: Avgiftsmedel för allmänna ändamål

beteckning: 8 §

text: Om en avgift enligt

text: 10 kap. 1 § vattenlagen (1983:291)

text: har betalats för ett vattenföretag som berör bygden inom flera län, skall, sedan medel i mån av behov har avsatts för användning enligt

text: 4 §

text: denna förordning, den återstående delen av avgiften fördelas mellan länsstyrelserna i de berörda länen i enlighet med vad de bestämmer i samråd. Om de inte kan enas, bestämmer regeringen fördelningen.

beteckning: 9 §

text: Avgiftsmedel enligt

text: 10 kap. 1 § vattenlagen (1983:291)

text: 4 §

text: denna förordning, i övrigt användas till investeringar för ändamål, som främjar näringsliv eller service i bygden eller annars är till nytta för denna.

text: Till ändamål som avses i

text: första stycket

text: kan lämnas lån eller bidrag. Ett sådant lån eller bidrag får dock inte medföra att det blir nödvändigt att även i fortsättningen bevilja medel för ändamålet eller att staten eller berörda kommuner kan förorsakas inte avsedda kostnader.

text: När låne- eller bidragsbeloppets storlek bestäms, skall hänsyn tas till beskaffenheten av det ändamål som avses med lånet eller bidraget och hur stor del av kostnaderna för ändamålet som lånet eller bidraget kommer att utgöra. Hänsyn skall tas till statligt stöd som lämnas i annan ordning.

text: Ansökan om lån eller bidrag till andra ändamål än som avses i

text: 4 §

text: av medel enligt

text: 10 kap. 1 § vattenlagen (1983:291)

text: görs hos länsstyrelsen i det län där medlen skall användas.

text: Om ansökan gäller lån eller bidrag till främjande av rennäringen, skall länsstyrelsen med eget yttrande överlämna ärendet till statens jordbruksverk för avgörande. Storleken av de medel som skall stå till jordbruksverkets omedelbara förfogande för främjande av rennäringen fastställs för varje år av länsstyrelsen och jordbruksverket i samråd. Om myndigheterna inte kan enas om storleken av dessa medel eller, vid prövning av en ansökan, om behovet av ytterligare medel till detta ändamål, avgör regeringen frågan.

text: Beslut i låne- och bidragsärenden fattas av länsstyrelsen eller, i fall som avses i

text: andra stycket

text: första meningen, av jordbruksverket. Samråd skall ske med berörda kommuner och, om särskilda skäl föreligger, med vattendomstolens ordförande. Länsstyrelsens och jordbruksverkets beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1991:431).

text: Fiskeavgifter

text: Fiskeriverket eller, efter fiskeriverkets bemyndigande, länsstyrelsen bestämmer hur fiskeavgifter som har fastställts enligt

text: 10 kap. 5 § vattenlagen (1983:291)

text: skall användas, om inte annat har bestämts i domen eller beslutet.

text: Fiskeavgifter som har fastställts enligt

text: 10 kap. 6 § vattenlagen

text: skall användas för att bekosta forskning och utveckling inom fiskevården enligt vad fiskeriverket bestämmer efter samråd med skogs- och jordbrukets forskningsråd.

text: Avgifter som avses i första och

text: andra styckena

text: får inte utan regeringens medgivande användas till fiskeriverkets eller länsstyrelsens verksamhet.

text: Förordning (1991:431).


rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 28 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: ändr. 38, 39 §§

dcterms:identifier: SFS 1983:953 i lydelse enligt SFS 2000:423

dcterms:title: Lag (1983:953) om säkerhetsskydd i riksdagen

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Inledande bestämmelser

text: Denna lag avser säkerhetsskyddet i riksdagen. Den skall tillämpas med beaktande av riksdagens öppenhet mot allmänheten och företrädare för massmedia.

text: Till riksdagens säkerhetsskydd hänförs också beredskapsåtgärder mot brand och andra skador i riksdagens lokaler samt hjälpinsatser med anledning härav.

text: Med riksdagens lokaler avses i denna lag riksdags-, ledamots- och förvaltningshusen.

text: sekretesskydd, varmed förstås skydd mot att någon obehörig får kännedom om innehållet i en handling eller om en uppgift av annat slag som rör totalförsvaret, Sveriges förbindelser med annan stat eller mellanfolklig organisation eller säkerhets- eller bevakningsåtgärd avseende riksdagen, om sekretess gäller för uppgiften enligt

text: 2 kap.

text: eller

text: 5 kap.

text: eller

text: 3 §

text: sekretesslagen (1980:100)

text: tillträdesskydd, varmed förstås skydd mot att någon obehörig får tillträde till riksdagens lokaler,

text: infiltrationsskydd, varmed förstås skydd mot att någon som inte är pålitlig från säkerhetssynpunkt ges arbetsuppgifter som rör totalförsvaret, Sveriges förbindelser med annan stat eller mellanfolklig organisation eller säkerhets- eller bevakningsåtgärd avseende riksdagen,

text: information om sekretess-, tillträdes- och infiltrationsskyddet,

text: kontroll av sekretess-, tillträdes- och infiltrationsskyddet och av informationen om detta skydd.

text: Säkerhetsskyddet enligt

text: 1 § första stycket

text: omfattar

text: Hos riksdagen skall finnas en säkerhetschef, som är direkt underställd förvaltningschefen. Säkerhetschefen ansvarar för och leder säkerhetsskyddet enligt en instruktion som beslutas av riksdagsförvaltningen.

text: För säkerhetschefen skall finnas en ställföreträdare.

text: Lag (2000:423).

text: Varje chef för en arbetsenhet inom riksdagen skall uppmärksamma säkerhetsskyddet inom enheten och hålla kontakt med säkerhetschefen i säkerhetsfrågor.

text: Vad som sägs i

text: första stycket

text: gäller även partikansli i riksdagens lokaler.

text: Uppmärksammar en riksdagsledamot, en tjänsteman hos riksdagen eller en anställd vid partikansli i riksdagens lokaler något som kan vara av betydelse från säkerhetssynpunkt skall han anmäla detta till chefen för den egna arbetsenheten, säkerhetschefen eller bevakningspersonalen.

text: Vad som i denna lag sägs om riksdagsledamot gäller också för ersättare som utövar uppdrag som ledamot.

text: Under höjd beredskap eller när talmannen eller den han bemyndigar har beslutat om en viss beredskapsgrad för riksdagen eller del av riksdagen gäller särskilda föreskrifter för säkerhetsskyddet som beslutas av riksdagsförvaltningen.

text: Riksdagsförvaltningen får också besluta om särskilda åtgärder för säkerhetsskydd vid öppnande av riksmöten eller andra speciella tillfällen, eller för lokaler som riksdagen disponerar utöver lokalerna i riksdags-, ledamots- och förvaltningshusen.

text: Lag (2000:423).

text: Sekretesskydd

text: Bestämmelser om sekretess finns i

text: regeringsformen

text: riksdagsordningen

text: och

text: sekretesslagen (1980:100)

text: . Särskilda bestämmelser om sekretess hos riksdagen finns i

text: 11 kap.

text: sekretesslagen

text: Med

kind: term

text: hemlig handling

text: avses i denna lag varje allmän handling som förvaras hos riksdagen och som innehåller någon uppgift som rör totalförsvaret, Sveriges förbindelser med annan stat eller mellanfolklig organisation eller säkerhets- eller bevakningsåtgärd avseende riksdagen, om sekretess gäller för uppgiften enligt

text: 2 kap.

text: eller

text: 5 kap.

text: eller

text: 3 §

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Med

text: kvalificerat hemlig handling

text: förstås en hemlig handling som innehåller uppgift av synnerlig betydelse för rikets säkerhet.

text: Bestämmelserna i denna lag gäller inte i den mån de begränsar den frihet att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av

text: tryckfrihetsförordningen

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: och

text: 16 kap.

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Lag (1991:1558).

text: Har regeringen med stöd av

text: 2 kap. 14 § andra stycket tryckfrihetsförordningen

text: föreskrivit, att endast viss myndighet får pröva fråga om utlämnande till enskild av allmän handling som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet skall, om en sådan handling finns hos riksdagen, frågan om dess utlämnande prövas i den ordning som regeringen har föreskrivit.

text: bedöms pålitlig från säkerhetssynpunkt,

text: har behövlig kunskap om sekretesskydd och

text: behöver handlingen eller uppgiften för sitt arbete hos riksdagen.

text: Den som är anställd hos riksdagen eller som eljest -- utan att vara riksdagsledamot -- fullgör uppdrag för riksdagens räkning är behörig att i sin tjänst eller i sitt uppdrag hos riksdagen ta befattning med en hemlig handling eller annars ta del av en uppgift med sådant innehåll som avses i

text: 9 §

text: endast om han

text: Handhavandet av en hemlig handling skall ske på ett sådant sätt att ingen obehörig kan ta del av handlingens innehåll.

text: En hemlig handling skall förvaras inlåst i förvaringsutrymme av betryggande slag när handlingen inte behövs för utövandet av riksdagsledamots uppdrag eller för fullgörandet av arbetsuppgifter hos riksdagen.

text: Så snart en hemlig handling inte behövs längre skall den återlämnas eller förstöras.

text: Riksdagsförvaltningen svarar för rådgivning angående handhavandet av hemliga handlingar och av uppgifter med sådant innehåll som avses i

text: 9 §

text: Lag (2000:423).

text: Om det befaras att en hemlig handling har förkommit skall säkerhetschefen omedelbart underrättas. Detsamma gäller om en nyckel till ett förvaringsutrymme för hemliga handlingar har kommit bort.

text: Arbetet i riksdagen skall organiseras på sådant sätt att så få personer som möjligt tar befattning med hemliga handlingar eller tar del av uppgifter med sådant innehåll som avses i

text: 9 §

text: . Vad som sagts gäller särskilt i fråga om kvalificerat hemliga handlingar och uppgifter som rör förhållanden som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Kvalificerat hemliga handlingar får inte av en tjänsteman hos riksdagen eller en anställd vid partikansli i riksdagens lokaler utan medgivande av chefen för den egna arbetsenheten eller av säkerhetschefen medtas från riksdagens lokaler.

text: Grundläggande bestämmelser om registrering av allmänna handlingar finns i

text: 15 kap.

text: sekretesslagen (1980:100)

text: . Hemliga handlingar skall registreras hos kammarkansliet, utskottskanslierna eller riksdagsförvaltningen.

text: Lag (2000:423).

text: Tillträdesskydd

text: Allmänna bestämmelser

text: Bestämmelser om allmänhetens tillträde till riksdagens kammare finns i riksdagsordningen.

text: in- och utpasseringskontroll

text: inre bevakning

text: kontroll av att dörrar, fönster och lås har tillförlitlig konstruktion.

text: Tillträdesskyddet består av

text: Tillträdesskyddet för tjänsterum för talmän och statsråd samt lokaler där hemliga handlingar, känslig teknisk utrustning eller stöldbegärlig egendom förvaras skall ägnas särskild uppmärksamhet.

text: Riksdagsförvaltningen får begränsa möjligheterna för andra än statsråd, riksdagens ledamöter och tjänstemän samt anställda vid partikanslier, som är inrymda i riksdagens lokaler, att nattetid och under helger röra sig fritt inom riksdagens lokaler mellan riksdagens hus.

text: Lag (2000:423).

text: Åtgärder för att upprätthålla tillträdesskyddet vidtas under säkerhetschefen av bevakningspersonal som består av tjänstemän hos riksdagen och personal från auktoriserat bevakningsföretag. För bevakningspersonalen gäller en särskild instruktion som beslutas av riksdagsförvaltningen.

text: Lag (2000:423).

text: Om det uppkommer behov av skärpt bevakning för riksdagens lokaler eller del av dessa, kan sådan bevakning för viss tid beslutas av riksdagsdirektören eller, vid behov av omedelbara åtgärder, av säkerhetschefen.

text: Lag (2000:423).

text: Dörr eller grind, som skall vara låst, får inte lämnas olåst utan att bevakningspersonalen underrättas.

text: Identitetskort

text: Riksdagsförvaltningen skall utfärda identitetskort för statsråd, riksdagens ledamöter och tjänstemän samt för anställda vid partikanslier, som är inrymda i riksdagens lokaler.

text: Den som skall förses med identitetskort skall följa riksdagsförvaltningens anvisningar för att få ut identitetskortet.

text: Lag (2000:423).

text: Den som har förlorat sitt identitetskort skall omedelbart anmäla detta till säkerhetschefen.

text: Identitetskort skall utan anmodan snarast återlämnas till riksdagsförvaltningen om uppdraget eller anställningen upphört.

text: Lag (2000:423).

text: Tillträde till riksdagens lokaler

text: Personer för vilka riksdagsförvaltningen skall utfärda identitetskort enligt

text: 24 §

text: har rätt till tillträde till riksdagens lokaler.

text: Lag (2000:423).

text: De som har fasta arbetsplatser i riksdagens lokaler och är anställda hos massmedieföretag eller entreprenörer, som riksdagen anlitar, har rätt till tillträde till riksdagens lokaler. Riksdagsförvaltningen skall upprätta en förteckning över aktuella företag och entreprenörer samt sådana anställda hos dessa som har rätt till tillträde till lokalerna. Förteckningen skall finnas tillgänglig hos bevakningspersonalen.

text: Lag (2000:423).

text: svenska journalister och fotografer mot uppvisande av legitimation som har utfärdats för dem av ett erkänt yrkesförbund eller av ett eget tidningsföretag,

text: utländska journalister och fotografer enligt legitimationsregler som beslutas av riksdagsförvaltningen,

text: teknisk personal från Sveriges Radio AB, Sveriges Television AB, Sveriges Utbildningsradio AB eller Nordisk Television AB om besöket har samband med rundradiosändning,

text: tjänstemän från regeringskansliet, riksdagens verk och andra statliga myndigheter samt kommittétjänstemän och andra personer som i sin tjänst eller för utförande av uppdrag regelbundet besöker riksdagen.

text: Förordning (2000:423).

text: Under ordinarie arbetstid för riksdagens tjänstemän och under andra tider i anslutning till kammar- eller utskottssammanträde eller presskonferens eller partimöte i riksdagens lokaler har följande personer rätt till tillträde:

text: Rätt till tillträde till riksdagens lokaler har även den som skall delta i studiebesök eller i föranmält sammanträde eller annan sammankomst i riksdagens lokaler. En person med fast arbetsplats i riksdagens lokaler skall ansvara för att föranmälan sker till riksdagens säkerhetsenhet. Han skall också svara för att de som deltar anvisas rätt lokal och att de lämnar riksdagens lokaler efter sammankomsten.

text: Vid besök av studiegrupper och i samband med större sammanträden eller presskonferenser bör en företrädare för den som anordnar besöket eller sammankomsten vara beredd att bistå bevakningspersonalen vid inpasseringskontrollen.

text: Den som passerar in med stöd av bestämmelsen i

text: första stycket

text: får nattetid och i samband med veckoslut eller helger uppehålla sig endast i eller i anslutning till den lokal där sammankomsten äger rum.

text: Tillträde får ske tillsammans med den som är behörig enligt 26 eller

text: 27 §

text: besöksmottagare

text: Väntas besök till ett riksdagsorgan eller väntar en besöksmottagare besök av någon som inte är behörig att passera in enligt

text: 29 §§

text: bör besöket anmälas i förväg till bevakningspersonalen i den port som besökaren väntas till, om inte besöksmottagaren själv svarar för att besökaren möts i porten.

text: Om någon oanmäld önskar tillträde till riksdagens lokaler för att besöka viss person skall en besöksmottagare anges för bevakningspersonalen.

text: Den som önskar tillträde för att få information, aktualisera ett ärende hos riksdagsförvaltningen eller för att få framföra sin åsikt i en fråga och som inte i förväg avtalat om besöket eller som inte kan uppge någon besöksmottagare skall hjälpas till rätta av bevakningspersonalen.

text: Lag (2000:423).

text: Efter ett besök av någon som inte är väl känd svarar besöksmottagaren för att besökaren följs till en utgång eller till en annan besöksmottagare som besökaren skall träffa.

text: Den som begär att få ta del av en allmän handling som finns hos riksdagen skall hänvisas till riksdagsbiblioteket om inte handlingen tillhandahålls på annat sätt. Biblioteket svarar för att begärd handling tillhandahålls den sökande. Finns handlingen inte hos biblioteket skall den skyndsamt efterforskas inom den inre riksdagsförvaltningen.

text: Besökare till kammarens åhörarläktare har tillträde till denna i samband med offentligt sammanträde med kammaren. Bestämmelser om ordningen på åhörarläktaren finns i tilläggsbestämmelse 2.4.1 till riksdagsordningen.

text: Besökare till riksdagsbiblioteket eller riksdagens tryckeriexpedition äger tillträde till biblioteket och expeditionen på tider som bestäms av riksdagsförvaltningen.

text: Lag (2000:423).

text: Tillträde till riksdagens lokaler är i övrigt tillåtet efter tillstånd av riksdagsdirektören eller säkerhetschefen.

text: Lag (2000:423).

text: Den som önskar tillträde till riksdagens lokaler eller den som uppehåller sig där eller skall lämna lokalerna är skyldig att på anmodan av bevakningspersonalen legitimera sig om inte besöket är sådant som anges i 33 eller

text: 34 §

text: Nycklar och nyckelkort

text: Nycklar och nyckelkort är personliga och får inte lånas ut om inte säkerhetschefen medger det.

text: Förlust av nyckel eller nyckelkort skall omedelbart anmälas till säkerhetsenheten.

text: Infiltrationsskydd

text: I 11

text: 29 §§ säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: finns bestämmelser om säkerhetsprövning som gäller även för riksdagen och dess myndigheter.

text: Lag (1996:629).

text: Närmare föreskrifter för riksdagens myndigheter om säkerhetsprövning enligt

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: får meddelas av respektive myndighet. I

text: 5 § lagen (2000:419)

text: med instruktion för riksdagsförvaltningen ges riksdagsförvaltningen behörighet att meddela föreskrifter och råd inom sitt verksamhetsområde.

text: Lag (2000:423).

text: Information

text: Riksdagsförvaltningen svarar för att riksdagsledamöter och alla som har fast arbetsplats i riksdagens lokaler informeras om föreskrifterna i denna lag och om säkerhetsskyddet i övrigt.

text: Lag (2000:423).

text: Kontroll

text: Säkerhetschefen skall fortlöpande kontrollera att säkerhetsskyddet fungerar tillfredsställande.

text: Hemliga handlingar samt nycklar och nyckelkort till riksdagens lokaler skall inventeras regelbundet och när det är särskilt påkallat.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984 och skall tillämpas första gången vid fastställande av basbeloppet för år 1985.

text: Denna förordning träder kraft dagen efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling.

text: De nya föreskrifterna tillämpas första gången vid fastställande av basbeloppet för år 1988.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om beräkning av basbeloppet enligt

text: 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring.

dcterms:title: Förordning (1983:967) om beräkning av basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring

text: Till ledning för fastställande av det basbelopp som anges i

text: 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring skall statistiska centralbyrån beräkna förhållandet mellan det allmänna prisläget i november året före det år som basbeloppet avser och prisläget i november 1982. Beräkningen skall göras på grundval av konsumentprisindex.

text: Vid beräkningen av förändringen från november 1982 till utgången av år 1983 skall avdrag göras med fyra procentenheter för den del av prisstegringarna som är föranledd av devalveringen av den svenska kronan i oktober 1982.

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 20 december året före det år som basbeloppet avser till regeringen redovisa resultatet av beräkningen.


text: Den upphävda lagen tillämpas alltjämt i fråga om 1984 års taxering.

dcterms:title: Lag (1983:968) om tillfällig höjning av den statliga förmögenhetsskatten

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Vid 1984 års taxering skall, i stället för vad som sägs i

text: 10 § första stycket

text: och

text: 11 § 1 mom.

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt, gälla

text: dels att fysiska personer, dödsbon, utländska bolag och i

text: 10 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt angivna familjestiftelser inte skall betala statlig förmögenhetsskatt, om den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger 300 000 kr.,

text: dels att den statliga förmögenhetsskatten för de nämnda skattskyldiga skall utgöra:

text: när den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger 400 000 kr.: en procent av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger 300 000 kr.;

text: när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 400 000 men inte 600 000 kr.: 1 000 kr. för 400 000 kr. och 2,5 % av återstoden; 600 000 men inte 800 000 kr.: 6 000 kr. för 600 000 kr. och 3 % av återstoden; 800 000 men inte 1 800 000 kr.: 12 000 kr. för 800 000 kr. och 3,5 % av återstoden; 1 800 000 kr.: 47 000 kr. för 1 800 000 kr. och 4 % av återstoden.

text: Vidare skall vid 1984 års taxering, i stället för vad som sägs i

text: 22 § 1 mom.

text: taxeringslagen (1956:623)

text: för sådan skattskyldig som avses i

text: första stycket

text: gälla, att deklaration till ledning för egen taxering skall lämnas utan anmaning om den skattskyldiges tillgångar av den art som anges i

text: 3 § 1 mom.

text: lagen om statlig förmögenhetsskatt vid 1983 års utgång haft ett värde överstigande 300 000 kr.


rpubl:andrar: upph. 28 §; ändr. 1, 5, 27 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992. Äldre föreskrifter gäller fortf arande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 2, 4 §§; ändr. författningsrubr., 1, 3, 5, 8, 22 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Det första bidragsåret efter denna förordnings ikraftträdande skall omfatta perioden den 1 juli 1995--31 december 1996. Under detta bidragsår lämnas bidrag på grundval av antalet bidragsberättigade elever i skolan den 15 september 1995. I början av varje månad utbetalas en artondel av bidraget. Utbetalningarna under tiden juli -- september 1995 beräknas dock på grundval av antalet elever den 15 september 1994. Vid utbetalningen i oktober 1995 skall bidragsbeloppet för juli -- september justeras med hänsyn till antalet bidragsberättigade elever den 15 september 1995.

text: För bidragsåret 1997 skall bidrag lämnas på grundval av förhållandena den 15 september 1996.

dcterms:title: Förordning (1983:97) om statsbidrag till internationella skolor för skolpliktiga elever

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning gäller internationella skolor i vilka skolplikten får fullgöras enligt

text: 9 kap. 5 § skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1993:1221).

text: Förordningen gäller inte följande skolor för vilka regeringen meddelar särskilda föreskrifter om statsbidrag, nämligen riksinternatskolor, Göteborgs högre samskola, Franska skolan i Stockholm, Lundsbergs skola i Storfors, Kristofferskolan i Stockholm, Hillelskolan i Stockholm och de estniska skolorna i Stockholm och Göteborg.

text: 3 § har upphävts genom förordning (1995:770).

text: Ansökan om att förklaras bidragsberättigad

text: Om huvudmannen för en fristående skola vill förklaras berättigad till statsbidrag för skolan enligt denna förordning, skall huvudmannen till statens skolverk (

text: skolverket

text: ) lämna in en till regeringen ställd skriftlig ansökan om sådan förklaring.

text: Förordning (1991:1087).

text: hur länge skolan har bedrivit sin verksamhet,

text: vilka årskurser eller motsvarande som skolan omfattar och väntas komma att om fatta under de närmaste sex redovisningsåren,

text: hur många skolpliktiga och övriga elever som skolan har och beräknas ha under de närmaste sex redovisningsåren i olika årskurser eller motsvarande,

text: hur skolan är organiserad i fråga om ledning, lärare och klasser eller andra undervisningsgrupper,

text: efter vilka principer barn och ungdomar tas emot som elever vid skolan och vi lka urvalsprinciper som tillämpas när det finns flera sökande än platser,

text: hur stora elevavgifterna är och efter vilka grunder de bestäms,

text: skolans läroplan.

text: I ansökan skall huvudmannen lämna uppgift om

text: Huvudmannen skall vidare ge in registreringsbevis eller andra handlingar som vis ar vem huvudmannen är och vilka som är behöriga företrädare för huvudmannen.

text: Förordning (1992:712).

text: Skolverket skall från styrelsen för utbildning i den kommun där skolan ligger inhämta de uppgifter som styrelsen kan lämna på grundval av sin tillsyn över skolan och som är av betydelse i ansökningsärendet.

text: Styrelsen skall också beredas tillfälle att yttra sig till skolverket över ansökningen.

text: Förordning (1991:1087).

text: Skolverket skall med eget yttrande lämna över handlingarna i ansökningsärendet till regeringen.

text: Förordning (1991:1087).

text: Grunder för bidraget

text: Statsbidrag till en skola lämnas för ett kalenderår (

text: bidragsår

text: ). Bidrag lämnas med ett belopp per elev som regeringen fastställer för varje bidragsår.

text: Förordning (1995:770).

text: I underlaget för bidraget ingår alla elever vid skolan som är skolpliktiga enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: eller som på grund av sin ålder ännu inte blivit skolpliktiga enligt den lagen men som går i vad som motsvarar första årskursen i grundskolan.

text: Förordning (1991:1087).

text: 10 § har upphävts genom förordning (1991:1087).

text: 11 § har upphävts genom förordning (1991:1087).

text: Bidrag lämnas på grundval av antalet bidragsberättigade elever den 15 september föregående bidragsår.

text: Förordning (1995:770).

text: 13 § har upphävts genom förordning (1991:1087).

text: När bidrag lämnas till en internationell skola skall beloppet per elev vara tre fjärdedelar av det belopp som annars gäller. Därvid skall avrundning ske till närmast högre tiotal kronor.

text: Förordning (1991:1087).

text: Utbetalning m.m.

text: Skolverket skall utan rekvisition till huvudmannen betala ut statsbidraget under bidragsåret. Bidraget skall utbetalas med en tolftedel i början av varje månad.

text: Förordning (1995:770).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1995:770).

text: Skolverket får i beslutet om statsbidrag för ett bidragsår förordna att bidraget skall minskas med det belopp som enligt slutligt fastställd anmärkning tidigare felaktigt betalats ut till huvudmannen i bidrag.

text: Förordning (1995:770).

text: Om en huvudman åsidosätter vad som enligt lag eller andra författningar åligger huvudmannen i fråga om skolan, får regeringen efter anmälan av skolverket besluta att en del av bidraget enligt denna förordning skall hållas inne i avvaktan på rättelse. Om rättelse inte sker, får regeringen besluta att det innehållna beloppet skall dras av från statsbidraget.

text: Förordning (1991:1087).

text: 19 § har upphävts genom förordning (1991:1087).

text: 20 § har upphävts genom förordning (1991:1087).

text: Särskilda villkor för bidrag

text: För skolor som får bidrag enligt denna förordning gäller som särskilda villkor för bidraget föreskrifterna i

text: 26 §§

text: Om inte regeringen medger undantag skall en internationell skola vara ö ppen för alla som enligt

text: skollagen (1985:1100)

text: får fullgöra sin skolplikt vid en sådan skola och för vilka en utbildning med sådan internationell inriktning som skolan erbjuder är lämplig.

text: Om platser inte finns till alla behöriga sökande skall urvalet ske efter grunder som är godkända av Skolverket.

text: Förordning (1992:712).

text: Elevavgiften skall vara skälig med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten och omständigheterna i övrigt.

text: Skolan skall följa en läroplan som är godkänd av skolverket.

text: Förordning (1991:1087).

text: Skolan skall i skälig omfattning ta emot besök av och lämna upplysningar till dem som i utbildnings- eller forskningssyfte vill studera skolans verksamhet.

text: Huvudmannen skall på begäran lämna riksrevisionsverket och skolverket de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för att myndigheterna skall kunna kontrollera dels att huvudmannen inte får för stort bidrag, dels att bidraget används till avsett ändamål och att de särskilda villkoren för bidraget efterlevs.

text: Förordning (1991:1087).

text: Överklagande

text: Skolverkets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1991:1087).

text: 28 § har upphävts genom förordning (1988:703).


rpubl:andrar: ändr. 2, 14, 17 §§, övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 13, 17 §§

rpubl:andrar: ändr. 14 §

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 13 §

text: en vecka efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling, och i övrigt den 1 januari 1991. De nya bestämmelserna i

text: 14 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 13, 14, 25 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1991.

text: Bestämmelserna i

text: 3 § första stycket 1 tredje meningen

text: i sin nya lydelse om räntebidrag för vissa åtgärder i enskilda lägenheter tillämpas även i de fall huset har färdigställts före år 1991 med stöd av bostadslån enligt nybyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ), om bostadslånet betalas ut efter utgången av år 1990.

text: Bestämmelserna i

text: 13 § första stycket

text: i sin nya lydelse tillämpas i fråga om räntebidrag som avser tiden efter utgången av år 1990.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 augusti 1991.

text: Bestämmelsen i

text: 8 § andra stycket

text: får tillämpas endast med avseende på åtgärder som påbörjas efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 8, 14 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1992.

text: Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i ärenden i vilka beslut om bidrag har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 5 §

text: och

text: 8 §§

text: två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling, och i övrigt den 1 januari 1993.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 8 §§

text: i sin äldre lydelse tillämpas fortfarande i ärenden i vilka ansökan om bidrag kommit in till förmedlingsorganet före den 5 november 1991.

text: De nya bestämmelserna i

text: 14 § första stycket

text: tillämpas även i ärenden i vilka bidrag har beviljats före ikraftträdandet, såvitt avser bidrag för tid efter utgången av år 1992.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i ärenden i vilka ansökan om bidrag har kommit in till kommunen före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1994. Förordningen tillämpas även på dessförinnan anhängiggjorda ärenden som inte avgjorts före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994.

text: De nya bestämmelserna i

text: 14 § första stycket

text: tillämpas även i ärenden i vilka bidrag har beviljats före ikraftträdandet, såvitt avser bidrag för tid efter utgången av juni 1994.

rpubl:andrar: ändr. 1, 14 §§

rpubl:andrar: ny 21 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998. Förordningen skall tillämpas i ärenden i vilka bidrag har beviljats före ikraftträdandet, såvitt avser bidrag för tid efter utgången av år 1997.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1998. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 25 §

rpubl:andrar: ändr. 14, 21 a §§

rpubl:andrar: ändr. 21 §

dcterms:identifier: SFS 1983:974 i lydelse enligt SFS 1999:1195

dcterms:title: Förordning (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus

rdfs:label: Finansdepartementet BO

text: Inledande bestämmelser

text: Statligt räntestöd (

text: räntebidrag

text: ) vid förbättring av bostadshus lämnas enligt bestämmelserna i denna förordning.

text: Senaste dag för ansökan om stöd enligt denna förordning, eller om att tidigare sökt stöd utökas till fler åtgärder, är den 31 december 1994.

text: För sådana åtgärder för vilka ansökan kommer in till länsstyrelsen under tiden 1 juli--31 december 1994, lämnas stöd endast om åtgärden slutförs inom ett år från det att ansökan inkommit.

text: Förordning (1994:507).

text: Räntebidrag lämnas till ägare av hus med bostadslägenheter som upplåts med hyres- eller bostadsrätt (

text: bostadshus

text: ) samt till ägare av mindre värmeanläggningar som är gemensamma för flera hyres- eller bostadsrättshus.

text: I fråga om en- eller tvåfamiljshus som upplåts med hyresrätt lämnas räntebidrag endast om huset är beläget på fastighet som utgör näringsfastighet enligt

text: 5 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: Förordning (1990:922).

text: För underhållsåtgärder i eller i anslutning till huset, dock inte för åtgärder i de enskilda lägenheterna i huset.

text: För åtgärder som utförs i syfte att åstadkomma en bättre hushållning med energi eller användning av andra energislag än olja vid uppvärmning (energisparåtgärder).

text: För åtgärder som behövs för att avhjälpa mera omfattande mögel-, röt-, fukt- eller korrosionsskador eller för att avhjälpa andra byggnadstekniska brister, om de innebär en påtaglig risk från säkerhets- eller hälsoskyddssynpunkt, eller för att minska radondotterhalten i huset till en nivå som är godtagbar från hälsoskyddssynpunkt (reparationsåtgärder).

text: För konstnärlig utsmyckning eller gestaltning som utförs i samband med sådana åtgärder som avses i 1--3.

text: Förordning (1992:990).

text: I fråga om bostadshus lämnas räntebidrag i följande fall:

text: Bidragsverksamheten handhas av Boverket och länsstyrelsen.

text: Förordning (1993:1113).

text: Förutsättningar för bidrag

text: Räntebidrag för underhålls- och reparationsåtgärder lämnas endast om de är förenade med energisparåtgärder som skäligen bör komma till stånd samtidigt.

text: Förordning (1991:1927).

text: Om huset innehåller både bostadslägenheter och en eller flera lokaler, lämnas räntebidrag endast till den del åtgärderna avser bostäder.

text: I fråga om sådana mindre värmeanläggningar som avses i

text: 2 §

text: lämnas räntebidrag endast under förutsättning att behovet av bränsle för anläggningen kan tillgodoses på ett sätt som är godtagbart med hänsyn till skogsindustrins behov av träfiberråvaror. Om en ny anläggning byggs gäller som ytterligare förutsättning att den utförs i ett område där det inte finns och inte heller planeras något fjärrvärmenät eller gasnät avsett för distribution av naturgas.

text: Räntebidrag lämnas endast för sådana åtgärder som påbörjas efter det att ansökan om bidrag har kommit in till länsstyrelsen och en av länsstyrelsen godkänd förbesiktning har ägt rum.

text: Förordning (1993:1113).

text: Särskilda bestämmelser om räntebidrag för energisparåtgärder i bostadshus

text: förbättring av värme- och ventilationssystem,

text: anordningar för individuell mätning av varmvatten, el och gas eller för nattackumulering av varmvatten,

text: anslutning av en fastighet till en fjärrvärmeanläggning eller till ett gasnät avsett för distribution av naturgas,

text: anslutning av en fastighet till annan gemensam värmeanläggning än som anges i 3,

text: anordningar för att utnyttja nya och förnybara lokala energikällor,

text: förbättring av värmeisoleringen i väggar, fönster och bjälklag,

text: installation av elpatron eller elvarmvattenberedare eller av elkassett som ansluts till värmepanna,

text: installation av värmepanna som är avsedd både för el och för ved, träflis eller andra likartade bränslen och

text: installation av elvärmepanna, om den är avsedd att komplettera en redan fungerande anläggning som eldas med olja eller om det annars finns särskilda skäl.

text: Energisparåtgärder i bostadshus är

text: För energisparåtgärder som inte är förenliga med översiktliga ställningstaganden av kommunfullmäktige beträffande energi-, bebyggelse- och bostadsförsörjningsplaneringen inom kommunen lämnas räntebidrag endast om det finns särskilda skäl.

text: Om huset innehåller bostadslägenheter och en eller flera lokaler, lämnas räntebidrag för energisparåtgärder endast under förutsättning att åtgärderna vidtas beträffande både lägenheterna och lokalerna. Detta gäller dock inte beträffande lokaler, för vilka uppvärmningsbehovet är avsevärt lägre än för bostäder.

text: Räntebidrag för förbättring av värmeisoleringen i väggar, fönster och bjälklag lämnas endast under förutsättning att värme- och ventilationssystemet justeras efter det att isoleringsarbetena har slutförts, så att systemet fungerar på ett från energisparsynpunkt godtagbart sätt. Justering behöver dock inte ske om det är uppenbart onödigt.

text: Räntebidrag för anslutning enligt

text: 9 § 4

text: lämnas endast, om anläggningen skall utföras inom ett område där det inte finns och inte heller planeras något fjärrvärmenät eller gasnät avsett för distribution av naturgas.

text: Bidragets storlek m. m.

text: Räntebidraget skall beräknas på grundval av ett räntebidragsunderlag och en räntesats som boverket föreskriver med utgångspunkt från de räntesatser (

text: bostadsobligationsräntan

text: ) som tillämpas på den allmänna kreditmarknaden vid köp av bostadsobligationer med en återstående löptid av minst fem år.

text: Räntebidragsunderlaget för det första året av

text: bidragstiden

text: skall motsvara den godkända kostnaden för utförda åtgärder. Bidragstiden räknas från den dag då åtgärderna avslutas. Boverket föreskriver med vilka belopp som kostnaden för olika åtgärder får räknas in i bidragsunderlaget. Kostnaden för konstnärlig utsmyckning eller gestaltning får dock räknas in i bidragsunderlaget med högst 25 kronor per kvadratmeter bruksarea ovan mark. För varje följande år av bidragstiden skall bidragsunderlaget minskas med ett belopp som motsvarar en amortering i form av annuiteter, beräknade efter åtta procent ränta på det ursprungliga bidragsunderlaget och den tid under vilken bidraget skall lämnas (bidragstiden).

text: Förordning (1990:1371).

text: Räntebidrag lämnas med ett belopp som motsvarar produkten av räntebidragsunderlaget och 10 procent av räntesatsen enligt

text: 13 § första stycket

text: Den räntesats som tillämpas vid beräkningen av räntebidraget skall under bidragstiden anpassas till ändringar i bostadsobligationsräntan. Anpassningen skall ske vid tidpunkter som Boverket föreskriver med hänsyn till att bostadsobligationsräntan bestäms med utgångspunkt från marknadsräntan för bostadsobligationer med en återstående löptid av fem år.

text: Förordning (1998:1643).

text: Räntebidrag lämnas under en tid av tio eller 20 år beroende på den tid som åtgärderna kan nyttiggöras. Boverket föreskriver för vilka åtgärder som bidrag lämnas i tio respektive 20 år.

text: Förordning (1990:1371).

text: Särskilda villkor för bidrag m. m.

text: Husägare som får räntebidrag enligt denna förordning och som har avtal om förhandlingsordning enligt

text: hyresförhandlingslagen (1978:304)

text: skall lämna information om de beräknade årliga kostnaderna och utgifterna för sådana underhållsåtgärder som husägaren avser att betala med hyresintäkter, om hyresgästorganisationen begär det i en förhandling.

text: Om hyresgästorganisationens begäran om information inte har tillgodosetts inom ett år efter avslutad förhandling, kan länsstyrelsen besluta att räntebidraget skall upphöra i fråga om det eller de hus som begäran avser.

text: Förordning (1993:1113).

text: Allmännyttiga bostadsföretag som får räntebidrag enligt denna förordning skall, utöver det grundkapital som skall finnas enligt 18 § ombyggnadslåneförordningen för bostäder (

text: ), ha en konsolideringsfond som motsvarar minst 2 procent av det fastighetskapital som företaget förvaltar. Vid beräkning av konsolideringsfondens storlek skall inte beaktas hus som är yngre än 10 år.

text: Om ett företag har ett grundkapital som avsevärt överstiger det minsta belopp för sådant kapital som anges i 18 § ombyggnadslåneförordningen för bostäder, kan länsstyrelsen på begäran av företaget medge befrielse helt eller delvis från kravet på konsolideringsfond.

text: Konsolideringsfonden får i balansräkningen redovisas som obeskattad reserv.

text: Under den tid då företag får räntebidrag enligt denna förordning skall företagets revisor varje år lämna intyg till länsstyrelsen om att kravet enligt

text: första stycket

text: är uppfyllt. Om medgivande enligt

text: andra stycket

text: har lämnats, skall detta anges i intyget.

text: Förordning (1993:1113).

text: Förfarandet i bidragsärenden

text: Ansökan om bidrag lämnas in till länsstyrelsen i det län där fastigheten som avses med ansökningen är belägen.

text: Avser ansökningen en sådan mindre värmeanläggning som avses i

text: 2 §

text: , skall tillsammans med ansökningen ges in en plan som visar hur anläggningens bränslebehov skall tillgodoses.

text: Förordning (1993:1113).

text: 19 § har upphävts genom förordning (1993:413).

text: Länsstyrelsen beslutar om bidrag.

text: Förordning (1993:1113).

text: Räntebidrag betalas ut två gånger per år vid de tidpunkter som Boverket föreskriver. Bidraget får dock inte betalas ut förrän åtgärderna slutförts och av länsstyrelsen godkänd besiktning av åtgärderna har ägt rum.

text: Länsstyrelsen beslutar om utbetalning av bidrag. Boverket sköter utbetalningarna.

text: Under år 2000 utgår inte bidrag.

text: Förordning (1999:1195).

text: Räntebidraget upphör när det totala räntebidraget för den period aviseringen avser är lägre än 1 000 kr. Förordning (1998.1643).

text: Övriga bestämmelser

text: 22 § har upphävts genom förordning (1993:1113).

text: 23 § har upphävts genom förordning (1993:413).

text: Föreskrifter för tillämpningen av

text: och

text: 18 §§

text: 20 §§

text: förordningen meddelas av Boverket.

text: Förordning (1993:1113).

text: Länsstyrelsens beslut i frågor enligt denna förordning får överklagas hos Boverket.

text: Boverkets beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1998:1158).


rpubl:andrar: upph. 20 §; ändr. 14 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1984:1004) med instruktion för statens institut för personalutveckling

rdfs:label: Civildepartementet

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 3 § 1

text: , tillämpas på statens institut för personalutveckling (

text: SIPU

text: Uppgifter

text: Institutet är central servicemyndighet för personalutveckling inom statsverksamheten.

text: fortlöpande bevaka behovet av personalutveckling i statsförvaltningen,

text: utveckla och tillhandahålla personalutbildning, utbildningsmaterial m.m. och konsultation som efterfrågas av statsmyndigheterna,

text: utarbeta förslag till regeringen om åtgärder av generell karaktär som inte direkt motsvaras av efterfrågan hos myndigheter eller andra,

text: genomföra personalutvecklingsuppdrag, utbildningsinsatser, informationsdagar m.m. på uppdrag av regeringen,

text: verka för att behovet av personalutbildning tillgodoses också inom det allmänna utbildningsväsendets ram,

text: delta i utredningar,

text: driva statens kursgård Sjudarhöjden,

text: tillhandahålla service i fråga om bokning av kurslokaler m.m. åt myndigheter och andra,

text: vara remissinstans.

text: Det åligger institutet särskilt att

text: Institutet får också i övrigt tillhandahålla tjänster med anknytning till personalutveckling.

text: Institutet får inom sitt verksamhetsområde biträda andra offentliga eller privata organ.

text: Institutets planering och utveckling av utbildning och utbildningsmaterial m.m. och dess konsultationsverksamhet skall ske efter samråd med de statliga myndigheter som har ansvar för sakområdet eller andra organ som har sådant ansvar inom det statliga området.

text: Finansiering

text: Uppgifterna enligt

text: 3 § 1

text: , 3, 5, 6 och 9 finansieras med anslag.

text: Uppgifterna enligt

text: 3 § 2

text: , 7 och 8 samt

text: 4 §

text: finansieras genom avgifter, om inte regeringen i det enskilda fallet beslutar något annat.

text: Institutet skall bestämma avgifterna så, att de täcker även kostnaderna för planering, utveckling och marknadsföring.

text: Institutet får dock utan avgift lämna statliga myndigheter råd av mindre omfattning.

text: Uppgifterna enligt

text: 3 § 4

text: finansieras på det sätt som regeringen beslutar i varje enskilt fall.

text: Organisation

text: I institutet finns ett råd som består av högst tio personer. Generaldirektören ingår i rådet och är rådets ordförande.

text: Generaldirektören skall informera rådet om institutets verksamhet.

text: Rådet skall ge generaldirektören de råd som han behöver för att bedriva verksamheten effektivt och i överensstämmelse med verksamhetens syfte.

text: Förordning (1987:781).

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på institutet.

text: Generaldirektören är chef för institutet.

text: Inom institutet finns så många huvudenheter som institutet bestämmer. Varje huvudenhet förestås av en huvudenhetschef.

text: Generaldirektören utser en av huvudenhetscheferna att vara sin ställföreträdare.

text: Institutets organisation i övrigt fastställs av institutet.

text: Hos institutet finns i övrigt personal enligt beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får institutet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: skiljande från uppdrag eller från annan anställning än provanställning,

text: disciplinansvar,

text: åtalsanmälan,

text: avstängning,

text: läkarundersökning.

text: En personalnämnd beslutar i frågor om

text: Nämnden består av generaldirektören, som är ordförande, och huvudenhetscheferna.

text: Förordning (1987:781).

text: Personalnämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av huvudenhetscheferna är närvarande.

text: Förordning (1987:781).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1987:781).

text: Andra frågor än som avses i

text: 13 §

text: avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Förordning (1987:781).

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av ställföreträdaren. Han eller hon inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i generaldirektörens ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och hans eller hennes ställföreträdare har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av den huvudenhetschef som generaldirektören bestämmer.

text: I generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet. Utan hans eller hennes medgivande får inte sådana åtgärder vidtas som är oförenliga med föreskrifter som institutet har meddelat eller grunder som det tillämpar. Detta gäller även vid ledighet på generaldirektörstjänsten.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 16 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den huvudenhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande.

text: En huvudenhetschef får närvara när ett ärende som hör till hans område föredras av någon annan.

text: Förordning (1987:781).

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. följer att institutets befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: 20 § har upphävts genom förordning (1986:964).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena hos institutet.

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Övriga tjänster i lägst F 26--F 29 tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av institutet.

text: Andra ledamöter av rådet än generaldirektören förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Förordning (1987:781).

text: Bisysslor

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av institutet även i fråga om tjänster som regeringen tillsätter, dock inte i fråga om generaldirektören.


rpubl:andrar: upph. 10 §; ändr. 7, 8 §§

dcterms:title: Förordning (1984:1005) med instruktion för statsrådslönenämnden

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Inledande bestämmelser

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: och

text: 18 §§

text: , tillämpas på statsrådslönenämnden.

text: Med chefen avses vid tillämpningen av verksstadgan nämndens ordförande.

text: Uppgifter

text: Statsrådslönenämnden skall besluta om statsrådens arvoden och andra avlöningsförmåner.

text: Organisation

text: Nämnden består av en ordförande och högst fyra andra ledamöter. De förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Regeringen förordnar sekreterare åt nämnden.

text: I mån av behov får nämnden anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: Nämnden sammanträder på kallelse av ordföranden.

text: Ärenden avgörs av nämnden i plenum.

text: Ordföranden får ensam fatta beslut som inte innebär att ett ärende enligt

text: 2 §

text: avgörs i sak.

text: Förordning (1986:1273).

text: Nämnden är beslutför när ordföranden och minst halva antalet andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1986:1273).

text: Ärendena avgörs efter föredragning, som ankommer på sekreteraren eller på en särskilt förordnad föredragande.

text: Ordföranden får själv överta beredningen och föredragningen av ärenden.

text: 10 § har upphävts genom förordning (1986:1273).

text: Nämnden får av andra myndigheter under regeringen begära de upplysningar och det biträde som behövs för dess verksamhet.

text: Nämndens beslut enligt förordningen får inte överklagas.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987. I fråga om beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller dock äldre föreskrifter.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

text: Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

dcterms:title: Lag (1984:1009) om beslutanderätt för bolag eller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: Enligt de närmare föreskrifter som beslutas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får bolag eller annan juridisk person med uppgift att lämna ersättning till arbetsgivare som har betalat permitteringslön besluta i frågor om statsbidrag till sådan lön.

text: Lagen (

text: ) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt skall tillämpas på bidrag som avses i denna lag.

text: En arbetsgivare får överklaga beslut enligt

text: 1 §

text: hos arbetsmarknadsstyrelsen. Därvid tillämpas bestämmelserna i

text: 25 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: . Styrelsens beslut i sådana ärenden får inte överklagas, om inte annat följer av lagen (

text: ) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt.

text: Lag (1986:1190).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985. Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 7 § första stycket

text: får ersättning lämnas för permittering under tiden januari--mars 1985.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 februari 1990. Bestämmelserna i

text: 6 §

text: i sin nya lydelse tillämpas dock för permittering som ägt rum från och med den 1 januari 1990.

rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om permitterings- löneersättning som avser tid före ikraftträdandet under förutsättning att arbetsgivaren har ansökt om ersättning senast vid utgången av december 1996.

dcterms:title: Förordning (1984:1011) om permitteringslöneersättning

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om ersättning (

text: permitteringslöneersättning

text: ) i form av statsbidrag till arbetsgivare som har betalat permitteringslön till arbetstagare. Ersättningen lämnas av de bolag som avses i

text: 1 § lagen (1984:1009)

text: om beslutanderätt för bolag eller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning.

text: För att permitteringslöneersättning skall lämnas skall arbetsgivaren genom kollektivavtal vara ansluten till ett permitteringslöneersättningssystem som har inrättats enligt överenskommelse mellan parterna på arbetsmarknaden.

text: Även en arbetsgivare som inte är bunden av kollektivavtal men som har rätt att permittera och som genom ett särskilt avtal är ansluten till ett sådant system har rätt till ersättning.

text: Allmänna villkor för permitteringslöneersättning

text: Permitteringslöneersättning får lämnas under förutsättning att permitteringslön har betalats ut enligt kollektivavtal eller att den utbetalade permitteringslönen är jämförbar med sådan lön enligt kollektivavtal för verksamhetsområdet.

text: arbetstagarens eget vållande,

text: olovlig arbetskonflikt från arbetstagarnas sida inom verksamhetsområdet för Landsorganisationen i Sverige,

text: semesterstängning i samband med huvudsemestern eller

text: offentlig myndighets beslut som arbetsgivaren inte bort räkna med.

text: Permitteringslöneersättning får inte lämnas för permitteringar som beror på

text: I de fall som avses i 3 lämnas dock ersättning för permitteringstid utöver de tio första permitteringsdagarna under varje kalenderår.

text: Permitteringslöneersättning får inte heller lämnas om permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller av andra skäl inte är sammanhängande till sin natur.

text: Permitteringslöneersättning får inte lämnas för första, andra, tredje, elfte, tolfte, tjugoförsta och tjugoandra permitteringsdagarna under ett kalenderår som en arbetstagare har varit permitterad hos en och samma arbetsgivare.

text: Ersättning får dock lämnas även för andra och tredje permitteringsdagarna vid permitteringar som beror på otjänlig väderlek och följer av kollektivavtal inom de avtalsområden som framgår av den förteckning som har fogats som bilaga till denna förordning. Sådan ersättning får även lämnas till arbetsgivare som utan att vara bunden av kollektivavtal enligt bilagan är verksam inom där angivet avtalsområde.

text: Permitteringslöneersättning får lämnas för sammanlagt högst fyrtiofem permitteringsdagar under varje kalenderår såvitt avser en arbetstagares anställning hos en och samma arbetsgivare. Därav får dock ersättning för annan permittering än som avses i

text: 5 § andra stycket

text: lämnas för högst tjugotre permitteringsdagar.

text: Förordning (1989:1014).

text: i fråga om permittering som har beslutats senare än tre månader efter det att arbetsgivaren har anslutits till ett permitteringslöneersättningssystem,

text: till de arbetsgivare som har betalat förfallna avgifter till systemen, och

text: om arbetsgivaren har ansökt om ersättning senast vid utgången av det tredje kalenderåret efter det att permitteringen upphörde.

text: Permitteringslöneersättning får vidare lämnas endast

text: Om det finns särskilda skäl, får bolagen medge undantag från vad som sägs i

text: första stycket

text: Förordning (1988:647).

text: Arbetsgivarens ansökan om permitteringslöneersättning skall innehålla uppgifter om orsaken till permitteringen och avges på heder och samvete.

text: Bolagen betalar ut ersättningen efter det att permitteringen har avslutats och de närmare omständigheterna kring den är utredda.

text: En arbetsgivare som är förhandlingsskyldig enligt lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet eller kollektivavtal angående permitteringen skall för bolaget, om så begärs, förete protokoll från sådan förhandling eller annan handling som visar att förhandlingsskyldigheten har fullgjorts.

text: I fråga om permittering hos arbetsgivare som inte är bunden av kollektivavtal skall bolaget, om det inte finns synnerliga skäl, bereda lokal arbetstagarorganisation inom verksamhetsområdet tillfälle att avge yttrande.

text: Om en arbetsgivare har uppburit permitteringslöneersättning som han eller hon inte har varit berättigad till, skall bolaget kräva tillbaka vad arbetsgivaren har fått för mycket. Om det finns särskilda skäl, får återbetalningsskyldigheten helt eller delvis efterges.

text: Har en arbetgivare ålagts återbetalningsskyldighet, får beloppet innehållas vid senare utbetalning av ersättning.

text: Permitteringslöneersättningens storlek m. m.

text: Permitteringslöneersättning lämnas med 375 kronor för varje hel permitteringsdag. I fråga om permittering som avses i

text: 5 § andra stycket

text: lämnas dock bidrag med 290 kronor för varje hel permitteringsdag.

text: Som hela permitteringsdagar räknas även sådana arbetsdagar då arbetet måste avbrytas inom en timme efter den ordinarie arbetstidens början.

text: I de fall den ordinarie arbetstiden är kortare än vad som normalt gäller för arbete på heltid inom verksamhetsområdet skall ersättningen minskas i motsvarande mån.

text: Förordning (1988:647).

text: När den arbetsgivare som permitterar en arbetstagare uppbär annat statligt stöd, som avser att täcka lönekostnader för arbetstagaren, skall permitteringslöneersättningen minskas med stödbeloppet.

text: Tillsyn över verksamheten m. m.

text: Arbetsmarknadsstyrelsen betalar ut medel till bolagen för deras bidragsgivning.

text: Arbetsmarknadsstyrelsen skall utöva tillsyn över bolagens verksamhet när det gäller permitteringslöneersättning. Bolagen skall bereda arbetsmarknadsstyrelsen eller den som styrelsen utser tillfälle att granska verksamheten och därvid lämna de uppgifter som behövs för granskningen.

text: Arbetsmarknadsstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Bilaga

text: Byggnadsavtalet mellan Byggförbundet och Svenska Byggnadsarbetareförbundet.

text: Anläggnings- och vägavtalen mellan Byggförbundet och Svenska Byggnadsarbetareförbundet samt Statsanställdas Förbund.

text: Entreprenadmaskinavtalet mellan Schaktentreprenörernas Arbetsgivareförbund och Svenska Byggnadsarbetareförbundet samt Statsanställdas Förbund.

text: Väg- och anläggningsavtalet mellan SFO-branschkommitté Byggnadsämnesindustrin och Statsanställdas Förbund.

text: Kollektivavtal som innebär att något av under punkterna 1--4 upptagna avtal skall tillämpas.

text: Kollektivavtal som avses i

text: 5 § andra stycket

type: bilaga


rpubl:andrar: upph. 4, 5 §§, rubr. närmast före 4, 6 §§; ändr. 6-8, 13-16, 19-21, 23-25 §§, rubr. närmast före 24 §; ny 26 §; omtryck

rpubl:andrar: upph. 20 §, båda rubr. närmast före 20 §; ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 1 §

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före den 1 juli 1992.

dcterms:title: Förordning (1984:1013) om sjukvård m.m. i statligt reglerade anställningar

text: Tillämpningsområde m.m.

text: I denna förordning finns föreskrifter om handläggningen av frågor om sjukvård m.m. för arbetstagare i statligt reglerade anställningar.

text: Förordningen gäller dock inte arbetstagare vid affärsverken.

text: Föreskrifter om myndigheternas skyldigheter att lämna vissa uppgifter till försäkringskassorna finns i förordningen (

text: ) om myndigheternas uppgiftsskyldighet till de allmänna försäkringskassorna, m.m.

text: Förordning (1990:1175).

text: I denna förordning avses med

text: statligt reglerad anställning sådan statlig eller annan anställning där avlöningsförmånerna fastställs under medverkan av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer,

text: försäkringskassa den allmänna försäkringskassa där arbetstagaren är inskriven,

text: sjukledighet tjänstledighet för sjukdom,

text: arbetsgivarinträde

text: att arbetsgivaren enligt

text: 3 kap. 16 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring uppbär den sjukpenning som enligt lagen tillkommer arbetstagaren.

text: Förordning (1989:525).

text: Integritet

text: En myndighet skall så långt möjligt begränsa den krets av anställda hos myndigheten som tar del av uppgifter om arbetstagarnas sjukdomsförhållanden.

text: Läkare

text: 4 § har upphävts genom förordning (1988:1142).

text: 5 § har upphävts genom förordning (1988:1142).

text: För att en statlig myndighet i ökad omfattning skall få genom anställning eller uppdrag anlita en läkare för att ombesörja sjukvård eller företagshälsovård bland arbetstagarna hos myndigheten krävs medgivande av regeringen.

text: En begäran om sådant medgivande görs efter samråd med Statshälsan.

text: Första stycket tillämpas inte på läkarundersökningar som avser intyg om hälsotillstånd i ärenden om avgångsskyldighet på grund av sjukdom m.m.

text: Förordning (1988:1142).

text: Tjänstebefrielse

text: besök på en läkar- eller sköterskemottagning för öppen vård anordnad av staten, av en landstingskommun eller av en kommun eller på en företagshälsovårdscentral dit arbetstagarna är hänvisade,

text: besök i andra fall än enligt 1 hos en läkare som avses i

text: 6 § första

text: eller

text: tredje stycket

text: besök i andra fall än enligt 1 eller 2 hos en legitimerad läkare, om denne har sin mottagning på arbetstagarens tjänstgöringsort, bostadsort eller någon närbelägen ort,

text: läkarbesök, tandläkarbesök, undersökning eller behandling, allt enligt remiss från en läkare som avses i 1--3 eller från en legitimerad tandläkare,

text: besök hos en läkare som avses i

text: 13 kap. 2 § andra stycket lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning eller i

text: 22 § anställningsförordningen (1965:601)

text: besök hos en personalkonsulent hos staten, en landstingskommun, en kommun eller företagshälsovården,

text: hälsoundersökning som anordnas av staten, en landstingskommun, en kommun eller företagshälsovården,

text: besök för kontroll eller undersökning på en mödravårdscentral. Förordning (

text: En arbetstagare skall befrias från tjänstgöring, om det behövs för

text: En arbetstagare skall befrias från tjänstgöring för blodgivning på en landstingskommunal eller kommunal blodcentral eller blodbuss, om myndighetens verksamhet medger det.

text: Förordning (1988:1142).

text: Sjukledighet

text: Sjukanmälan

text: En arbetstagare som på grund av sjukdom är förhindrad att tjänstgöra skall snarast möjligt anmäla detta till den myndighet där han är anställd.

text: Beslut om sjukledighet

text: Den som har anmält sig sjuk enligt

text: 9 §

text: är sjukledig utan att myndigheten behöver meddela något särskilt beslut om det.

text: Är en arbetstagare frånvarande från arbetet och är det uppenbart att frånvaron beror på sjukdom, trots att arbetstagaren inte har anmält sig sjuk, får myndigheten meddela beslut om sjukledighet, om det kan antas att arbetstagarens underlåtenhet att göra sjukanmälan beror på sjukdomen eller på andra särskilda omständigheter.

text: Sjukledighet förutsätter att arbetstagaren följer föreskrifterna i

text: 16 §§

text: Särskilda skyldigheter för arbetstagarna

text: utföra förvärvsarbete,

text: vägra att ta emot den som för sjukkontroll söker honom på uppdrag av myndigheten,

text: medvetet eller av grov vårdslöshet lämna oriktiga eller vilseledande uppgifter om förhållanden av betydelse för att bedöma rätten till sjukledighet.

text: Under en sjukledighet får en arbetstagare inte

text: Försäkran

text: En arbetstagare som har varit sjukledig skall omedelbart efter ledighetens slut lämna myndigheten en försäkran om att han har varit sjuk och i vilken omfattning som han inte har kunnat arbeta på grund av sjukdomen.

text: Om myndigheten begär det, skall arbetstagaren redan under sjukledigheten lämna en sådan försäkran för den förflutna delen av ledigheten.

text: Förordning (1988:1142).

text: Läkarintyg m.m.

text: Sjukledighet som omfattar högst sju dagar skall i regel anses tillfredsställande styrkt genom en försäkran enligt

text: 13 §

text: Sjukledighet som omfattar mer än sju dagar skall för tiden från och med den åttonde dagen styrkas genom ett intyg av en läkare eller tandläkare.

text: Om myndigheten begär det, skall arbetstagaren under sjukledigheten styrka ledigheten genom ett intyg av en läkare eller tandläkare från och med en tidigare dag än som gäller enligt

text: andra stycket

text: . En sådan begäran får göras bara om det finns särskilda skäl för det.

text: Förordning (1988:1142).

text: Om myndigheten begär det, skall en arbetstagare lämna läkarintyg eller tandläkarintyg för tiden från och med den första dagen av varje sjukledighet. För varje begäran skall denna skyldighet gälla under högst tolv månader.

text: Förordning (1988:1142).

text: Om myndigheten begär det, skall intyg som avses i

text: och

text: 15 §§

text: vara utfärdade av den läkare eller tandläkare som myndigheten bestämmer.

text: Förordning (1988:1142).

text: Återgång till arbetet

text: Är en statsanställd arbetstagare sjukledig längre än 14 dagar i följd, skall myndigheten i samråd med honom överväga vilka åtgärder som kan behövas för att underlätta för honom att återgå till arbetet, om det inte är uppenbart att några sådana åtgärder inte behövs.

text: Arbetstagarens medverkan i samrådet är frivillig.

text: För att få underlag för överväganden enligt

text: 17 §

text: skall myndigheten rådfråga företagshälsovården, om arbetstagaren medger det.

text: Föreskrifter om rehabiliteringsutredning m. m. finns i

text: rehabiliteringsförordningen (1987:221)

text: Förordning (1988:1142).

text: 20 §

text: har upphävts genom förordningen (

text: Adressanmälan

text: En arbetstagare skall till myndigheten anmäla sin adress under sjukledigheten om adressen är en annan än den vanliga bostadsadressen. En sådan anmälan behöver dock inte göras när arbetstagaren under ledigheten vistas på en annan adress under högst tre dagar.

text: Förordning (1988:1142).

text: Utbetalning av sjukvårdsförmåner

text: Sådana sjukvårdsförmåner som en arbetstagare enligt kollektivavtal har rätt till av arbetsgivaren betalas ut tillsammans med lönen eller arvodet. Därvid används det löneuträkningssystem som myndigheten tillämpar.

text: En myndighet får till en arbetstagare, som är stationerad utomlands, betala ut lämpligt förskott på förmånen.

text: Statens löne- och pensionsverk fastställer efter samråd med statens arbetsgivarverk formulär som kan användas vid handläggningen av frågor enligt

text: 22 § första stycket

text: Förordning (1988:1142).

text: Överklagande m.m.

text: En myndighets beslut i frågor om tjänstebefrielse som avses i denna förordning får överklagas hos statens arbetsgivarverk. Arbetsgivarverkets beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1988:1142).

text: En myndighets beslut om läkarintyg, tandläkarintyg eller frågor om sjukledighet som avses i denna förordning får överklagas hos statens trygghetsnämnd. Trygghetsnämndens beslut får inte överklagas.

text: Förordning (1988:1142).

text: En myndighets beslut enligt

text: 14 § tredje stycket

text: , 15 eller

text: 16 §

text: gäller omedelbart, om inte statens trygghetsnämnd bestämmer något annat när beslutet har överklagats.

text: Förordning (1988:1142).


rpubl:andrar: ändr. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 7 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 december 1987. Föreskrifterna i

text: 16 a §

text: tillämpas första gången på sjukdomsfall som inträffat efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 5, 16 §§; ny 16 a §

rpubl:andrar: ändr 17 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1989. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ledighet och ersättning som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 7 §; ändr. 1-3, 8, 9, 13, 17, 18 §§, rubr. närmast före 4 §; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1992. Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga om sjukledighet som har påbörjats före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: upph. 4, 5, 6, 8, 11, 13, 14, 18 §§, rubr. närmast före 4, 13, 18 §§; nuvarande 9, 10, 12, 15, 16, 16 a, 17 §§ betecknas 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 §§; ändr. 1 §, de nya 5, 8 §§, rubr. närmast före nuvarande 8, 15 §§ sätts närmast före 4, 7 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 10 §

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 §§, rubr. närmast före 4 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2006. Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande ersättning som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 8 §

dcterms:identifier: SFS 1984:1014 i lydelse enligt SFS 2010:1665

dcterms:title: Förordning (1984:1014) om myndigheternas uppgiftsskyldighet till Försäkringskassan, m.m.

text: Inledande bestämmelser

text: myndigheternas uppgiftsskyldighet till Försäkringskassan i samband med arbetsgivarinträde,

text: åtgärder som Försäkringskassan har att vidta med anledning av att arbetsgivarinträde gäller,

text: beräkning och utbetalning av försäkringsersättning.

text: Förordning (2004:889).

text: I denna förordning ges föreskrifter om

text: statligt reglerad anställning

text: : sådan statlig eller annan anställning där avlöningsförmånerna fastställs under medverkan av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer,

text: myndighet

text: : den myndighet hos vilken en arbetstagare med statligt reglerad anställning är anställd,

text: arbetsgivarinträde

text: : rätt för arbetsgivare att enligt

text: 27 kap.

text: 59 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: uppbära den sjukpenning som tillkommer arbetstagaren enligt samma balk.

text: Förordning (2010:1665).

text: I denna förordning avses med

text: Anmälan om arbetsgivarinträde

text: För statsanställda arbetstagare skall myndigheten senast inom en månad efter det att arbetsgivarinträde har börjat gälla eller upphört att gälla lämna uppgift om detta till Försäkringskassan. För andra arbetstagare skall myndigheten lämna sådan uppgift i samband med underrättelse till Försäkringskassan om sjukledighet.

text: Förordning (2004:889).

text: Övriga uppgifter som lämnas till Försäkringskassan

text: En myndighet som, när arbetsgivarinträde gäller, har underrättat Försäkringskassan om en sjukledighet skall till Försäkringskassan snarast möjligt överlämna arbetstagarens försäkran i samband med ledigheten.

text: Förordning (2004:889).

text: Intyg av en läkare eller tandläkare, som inkommer till myndigheten för att styrka rätt till en sjukledighet, skall i fall som avses i

text: 4 §

text: omedelbart översändas till Försäkringskassan, om denna har underrättats om ledigheten.

text: Förordning (2004:889).

text: Uppgifter om för vilka statsanställda med arbetsgivarinträde och för vilka tider sjuklön har utgetts, lönenivå och andra uppgifter som Försäkringskassan begär till ledning för beräkning av försäkringsersättning skall tillhandahållas varje månad i efterhand.

text: Förordning (2004:889).

text: Beräkning och utbetalning av försäkringsersättning

text: Den ersättning som enligt

text: 27 kap.

text: och

text: 57 §§

text: 58 § första stycket

text: och

text: 59 §

text: socialförsäkringsbalken

text: ska betalas till staten vid en arbetstagares sjukledighet ska utgöra den procentandel av arbetstagarens lön som Försäkringskassan fastställer.

text: Förordning (2010:1665).

text: Vid fastställandet av procentsatsen enligt

text: 7 §

text: ska beaktas att ersättningen som avses i den paragrafen inte omfattar lönedelar som överstiger tio gånger prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: samt att avdrag på sjuklön inte görs vid sjukhusvård.

text: Förordning (2010:1665).

text: Den ersättning, som enligt

text: 27 kap.

text: och

text: 57 §§

text: 58 § andra stycket

text: och

text: 59 §

text: socialförsäkringsbalken

text: vid sjukledighet för en arbetstagare med statligt reglerad anställning ska betalas till en annan arbetsgivare än staten, ska utgöra arbetstagarens sjukpenning beräknad enligt

text: 27 kap.

text: 24 a

text: 35 a

text: och

text: 39 §§

text: , samt

text: 28 kap.

text: och

text: 11 §§

text: samma balk för varje dag i sjukperioden.

text: Förordning (2010:1665).

text: socialförsäkringsbalken

cells: 2. Riksdagsledamöter och arbetstagare hos riksdagen

cells: 3. Arbetstagare hos Riksrevisionen, riksdagens ombudsmän och Nordiska rådets svenska delegation

cells: 4. Arbetstagare vid statens affärsdrivande verk

cells: 6. Arbetstagare hos Uppsala universitets fond- och egendomsförvaltning

cells: 7. Arbetstagare vid andra statliga myndigheter

cells: 8. Arbetstagare vid hovstaten, såvitt avser husgerådskammaren, samt vid slottsstaten

cells: 9. Arbetstagare inom icke-statlig verksamhet i övrigt, som avlönas enligt statligt kollektivavtal eller statliga bestämmelser

cells: 10. Arbetstagare vid institutioner i Sverige som lyder under Nordiska ministerrådet.

text: Förordning (2010:1665).

text: Gäller arbetsgivarinträde ska den ersättning, som enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: tillkommer arbetstagaren, utges till den myndighet som anges i följande sammanställning.