text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1980, då utlänningskungörelsen (1969:136) upphör att gälla.

type: stycke

text: 33 §

text: gäller inte i fråga om den som har rest in i Sverige före ikraftträdandet.

text: Förekommer i författning hänvisning till föreskrift, som har ersatts genom bestämmelse i denna förordning, skall i stället den nya bestämmelsen tillämpas.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 22, 24 §§

rpubl:andrar: ändr. 24 §

rpubl:andrar: ändr. 74 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1981.

text: I fråga om den som har rest in i Sverige före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 33, 36, 37, 50, 51 §§, rubr. närmast före 33 §

rpubl:andrar: ändr. 22 §

rpubl:andrar: ändr. 24, 65 §§

rpubl:andrar: ändr. 59 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 oktober 1982.

text: I fråga om den som har rest in i Sverige före ikraftträdandet tillämpas

text: och

text: 46 §§

text: i dess tidigare lydelse.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1983.

text: Har före ikraftträdandet beslut om utvisning överlämnats till en länsstyrelse för verkställighet, gäller beträffande verkställigheten äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 4, 70-75, 77 §§; nya 83 a, 88 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984. I ärende som har anhängiggjorts före ikraftträdandet samt ifråga om barn som har rest in i Sverige före ikraftträdandet tillämpas

text: 30 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 15 §

rpubl:andrar: upph. 43-45 §§, rubr. närmast före 43 §; nuvarande 66 a § betecknas 66 b §; ändr. 2, 16, 20, 24, 32, 33, 39, 40, 50, 57, 66 b, 68, 70, 75, 79 §§, rubr. närmast före 36 §, rubr. närmast före 68 § sätts närmast före 67 §; nya 66 a §, rubr. närmast före 38, 39, 66 a, 66 b §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 4, 24 §§

rpubl:andrar: ändr. 6, 24 §§

rpubl:andrar: ändr. 38 §

rpubl:andrar: ändr. 24, 81 §§; nya 89, 90, rubr. närmast före 89 §

rpubl:andrar: ändr. 81, 82 §§

rpubl:andrar: ändr. 22, 23, 87 §§, rubr. närmast före 23 §

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Utlänningsförordning (1980:377)

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Bestämmelser om pass

type: rubrik

text: Skyldighet för utlänningar att ha pass

beteckning: 1 §

text: Utlänningar som kommer till Sverige för att resa in i landet eller som uppehåller sig här skall ha sådana legitimationshandlingar som enligt denna förordning gäller som pass.

text: Första stycket gäller inte den som är medborgare i ett annat nordiskt land och kommer till Sverige direkt från något av de andra nordiska länderna. Skyldigheten att ha pass vid vistelse i Sverige gäller inte den som har permanent uppehållstillstånd.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: En utlänning som är skyldig att ha pass skall visa upp detta för polismyndighet eller polisman i enlighet med vad som stadgas i

text: 8 § utlänningslagen (1980:376)

text: . Sådan utlänning som avses i

text: 1 § andra stycket

text: skall på begäran av polismyndighet eller polisman visa att passfrihet föreligger för honom.

text: Förordning (1984:933).

text: Legitimationshandlingar som gäller som pass

beteckning: 3 §

text: En legitimationshandling gäller som pass (

kind: term

text: hemlandspass

text: ), om handlingen är utfärdad av en behörig myndighet som tillhör det land där innehavaren är medborgare och om handlingen är upprättad enligt andra och tredje styckena.

text: uppgifter som behövs för att fastställa innehavarens identitet, såsom innehavarens medborgarskap och fullständiga namn samt hans födelsedatum, födelseort, hemort och signalement,

type: punkt

text: uppgift om passets giltighetstid,

text: ett välliknande fotografi av innehavaren samt passmyndighetens intyg att fotografiet föreställer den som passet har utfärdats för,

text: innehavarens namnteckning samt intyg av behörig myndighet att innehavaren har tecknat sitt namn egenhändigt,

text: passmyndighetens stämpel eller sigill samt uppgift om passets giltighet för resa till Sverige.

text: I hemlandspass skall finnas

text: Passet skall vara avfattat på svenska, danska, norska, engelska, franska, italienska, spanska eller tyska språket eller vara försett med en bestyrkt översättning till något av dessa språk.

text: Om särskilda skäl föreligger, får en legitimationshandling godtas som hemlandspass, även om den i något hänseende inte uppfyller kraven i

text: andra stycket

text: punkterna 1, 3, 4 och 5 samt i

text: tredje stycket

text: . Därvid förutsätts att innehavarens identitet kan fastställas med stöd av handlingen.

text: Förordning (1986:337).

beteckning: 4 §

text: Ett identitetskort som har utfärdats av en behörig myndighet i Belgien, Frankrike, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Schweiz, Förbundsrepubliken Tyskland eller Österrike för den som är medborgare i den utfärdande staten gäller som pass vid utlänningens ankomst till Sverige och vid vistelse här högst tre månader från inresan.

text: En legitimationshandling som har utfärdats av en behörig utländsk myndighet för någon som är medborgare i en annan stat än den utfärdande eller som saknar medborgarskap gäller som pass, om handlingen är upprättad enligt

text: 3 §

text: andra--

text: fjärde styckena

text: Om det föreligger särskild anledning, får även annan utländsk legitimationshandling som inte kan betraktas som hemlandspass godtas som pass. Beslut om detta får meddelas av statens invandrarverk efter samråd med rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (1985:163).

beteckning: 5 §

text: I fall som anges i konventionen den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning eller konventionen den 28 september 1954 angående statslösa personers rättsliga ställning får statens invandrarverk utfärda resedokument. Invandrarverket eller, efter verkets bemyndigande, svensk beskickning eller svenskt konsulat får förlänga resedokumentets giltighet för viss tid.

text: Ett resedokument som är utställt av en svensk myndighet gäller som pass vid vistelse här i landet.

text: Förordning (1986:337).

beteckning: 6 §

text: Om en utlänning inte kan visa upp någon handling som gäller som pass och saknar möjlighet att skaffa en sådan handling, får statens invandrarverk utfärda främlingspass för honom att gälla som pass. Verket får utfärda främlingspass även i andra fall, om det föreligger synnerliga skäl. Efter bemyndigande av statens invandrarverk får även svensk beskickning eller svenskt konsulat utfärda främlingspass i nu angivna fall.

text: Ett främlingspass skall utfärdas för viss tid och får, vid utfärdandet eller senare, förses med påskrift som begränsar dess giltighetsområde. Invandrarverket eller, efter verkets bemyndigande, polismyndighet eller svensk beskickning eller svenskt konsulat får förlänga passets giltighet för viss tid.

text: Förordning (1985:297).

beteckning: 7 §

text: har blivit svensk medborgare,

text: har fått en annan handling som gäller som pass,

text: skall resa till sitt hemland,

text: enligt särskilt beslut om avlägsnande inte längre har rätt att vistas i landet, eller

text: har avlidit,

text: Om den som har ett främlingspass skall han eller, om han har avlidit, hans rättsinnehavare återlämna främlingspasset till statens invandrarverk. Har en polismyndighet fått hand om främlingspasset skall i stället polismyndigheten lämna detta till invandrarverket.

text: När den som passet har utfärdats för begär det, får passet återlämnas till honom sedan det har makulerats av invandrarverket.

beteckning: 8 §

text: En gemensam legitimationshandling för flera utlänningar (

text: kollektivpass

text: ) gäller som pass, om utlänningarna skall resa genom landet i samlad grupp eller uppehålla sig här kortare tid för ett gemensamt ärende. Kollektivpasset får avse endast medborgare i det land vars myndighet har utfärdat passet. Det skall uppta minst tio och högst 50 personer. Den som är upptagen i passet skall ha en identitetshandling som är utställd av en offentlig myndighet i hemlandet.

text: I fråga om kollektivpass, som har utfärdats i enlighet med den europeiska överenskommelsen den 16 december 1961 om ungdomars resor på kollektivpass och som har utställts av en svensk myndighet eller en myndighet i en stat som har tillträtt och i förhållande till Sverige tillämpar överenskommelsen, gäller den överenskommelsen i stället för

text: första stycket

text: Om ett kollektivpass avser utlänningar som inte är skyldiga att ha visering, skall passet ha godkänts av en svensk beskickningschef eller konsul, som är behörig att ge visering, eller av polismyndigheten i en ort där det finns passkontroll för inresa i Sverige. Sådant godkännande behövs dock inte, om passet har godkänts av behörig myndighet i Danmark, Finland, Island eller Norge för inresa i respektive land.

beteckning: 9 §

text: Ett pass som har utfärdats för makar gemensamt godtas för inresa och vistelse i Sverige såväl när makarna följs åt som när endast en av dem reser in.

text: Ett barn under 16 år uppfyller kravet i

text: 1 § första stycket

text: , om barnet åtföljer en vuxen person, vars pass innehåller de uppgifter som behövs för att fastställa barnets identitet.

text: För en utlänning som har kommit till Sverige som besättningsman på ett fartyg får sjöfartsbok eller någon därmed jämförlig handling godtas att gälla som pass under den tid då han enligt

text: 13 § första stycket

text: tillfälligt får uppehålla sig i landet. Detsamma gäller, när en utlänning ges visering enligt

text: 27 §

text: Rättelser av texten i pass skall vara bestyrkta av behörig myndighet genom anteckning i passet.

text: Om en myndighet finner att någon uppgift i ett pass är oriktig, skall myndigheten anteckna detta i passet.

text: Vissa särskilda bestämmelser om inresa och utresa

text: När en utlänning har kommit till Sverige som besättningsman eller passagerare på ett fartyg, tillämpas föreskrifterna om utlänningars inresa i

text: utlänningslagen (1980:376)

text: och i denna förordning först när utlänningen lämnar fartyget. Om en utlänning här i landet som besättningsman påmönstras ett fartyg som är destinerat till utlandet, tillämpas förordningens bestämmelser om utlänningars utresa, när utlänningen går ombord på fartyget. Avvisning eller utvisning skall dock inte anses verkställd, förrän fartyget har lämnat landet.

text: En utländsk besättningsman som enligt

text: 12 §

text: inte skall anses ha rest in eller skall anses ha rest ut, får tillfälligt lämna fartyget och uppehålla sig på den ort där fartyget ligger utan att inresa anses ha ägt rum, om polismyndigheten inte föreskriver något annat. Om det föreligger synnerliga skäl, får polismyndigheten medge en sådan utlänning att under kortare tid tillfälligt besöka en annan ort inom landet, utan att inresa anses ha ägt rum. En polismyndighet som har gett ett sådant tillstånd skall se till att utlänningen före tillståndstidens utgång återvänder ombord på fartyget.

text: Statens invandrarverk eller, efter dess bemyndigande, en polismyndighet kan tillåta en utlänning, som för turistbesök har kommit till Sverige som passagerare på ett fartyg, att i den utsträckning och på de villkor verket bestämmer tillfälligt lämna fartyget och uppehålla sig på den ort som fartyget har anlöpt och i dess omgivningar, utan att någon inresa skall anses ha ägt rum.

text: Med den ort där fartyget ligger eller som fartyget anlöpt avses den ort som är hamnens huvudort.

text: Inrese- och utresekontroll

text: Bestämmelser om den plats där inresa och utresa får ske

text: Utlänningar får inte utan tillstånd av statens invandrarverk, länsstyrelse eller polismyndighet resa in i eller ut ur landet på andra orter än sådana, där passkontroll är anordnad (

text: passkontrollorter

text: Första stycket gäller inte utlänningar som reser in direkt från eller reser ut direkt till ett annat nordiskt land.

text: Utlänningar får inte resa in i Sverige från något av de övriga nordiska länderna eller resa ut till något av dessa länder på någon annan ort än en passkontrollort eller en sådan ort som har bestämts av rikspolisstyrelsen efter samråd med generaltullstyrelsen, statens invandrarverk och länsstyrelsen (

text: gränsövergångsställe

text: ). Efter tillstånd av polis- eller tullmyndighet får en utlänning resa in från eller resa ut till Danmark, Finland eller Norge även på annan ort.

text: Första stycket gäller inte medborgare i Finland eller Norge som tillhör befolkningen på finskt eller norskt område nära gränsen till Sverige (

text: gränsbo

text: ) och som innehar intyg av vederbörande finska eller norska myndighet. Intyget skall innehålla uppgift om innehavarens fullständiga namn, födelsedatum, medborgarskap och hemort. Finländska gränsbor får resa in eller ut, inte endast på passkontrollorter och gränsövergångsställen utan även på sådana platser som har bestämts av polismyndigheten efter samråd med tullmyndigheten och vederbörande finska myndighet (

text: överfartsställen

text: ). Efter tillstånd av polis- eller tullmyndighet får finländska gränsbor resa in eller ut även på annan plats. Ett sådant tillstånd får ges för viss tid. För finländska gränsbor som är bosatta norr om Huuki/Äkäsjoensuu får tillstånd meddelas att gälla tills vidare. I sådana fall får tillstånd ges utan ansökan.

text: Förordning (1984:774).

text: Passkontrollorter är Arlanda, Borlänge, Gävle, Göteborg, Halmstad, Helsingborg, Härnösand, Jönköping, Kalmar, Karlshamn, Karlskrona, Karlstad, Landskrona, Landvetter, Luleå, Lysekil, Malmö, Marstrand, Mora, Norrköping, Nynäshamn, Oxelösund, Ronneby, Sandhamn, Simrishamn, Slite, Stockholm, Strömstad, Sundsvall, Söderköping, Södertälje, Trelleborg, Trollhättan, Uddevalla, Umeå, Visby, Västerås, Växjö, Ystad, Örnsköldsvik och Östersund.

text: Rikspolisstyrelsen får efter samråd med statens invandrarverk föreskriva, att även andra orter skall vara passkontrollorter.

text: Förordning (1984:933).

text: Kontroll av passhandlingar m. m. vid inresa

text: Utlänningar som reser in i Sverige från ett utomnordiskt land skall visa upp sina pass för polismyndigheten i ankomstorten. Polismyndigheten antecknar dagen för utlänningens ankomst till riket i passet. Anteckning skall dock inte göras på identitetskort som avses i

text: 4 § första stycket

text: . Om rikspolisstyrelsen har bestämt det, behöver anteckning inte heller göras i dansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgares pass.

text: Utlänningar som skall ha visering för att få resa in i Sverige eller något annat nordiskt land skall vid ankomsten hit från ett utomnordiskt land lämna uppgifter om sig på blankett (

text: kontrollkort

text: ), om statens invandrarverk inte föreskriver annat. Polismyndigheten tillhandahåller blankett för kontrollkort.

text: Har en utlänning, som inte är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge, i samband med utvisning ur Sverige förbjudits att återvända hit och därefter fått särskilt tillstånd till detta, skall han vid inresa i Sverige från ett utomnordiskt land lämna uppgifter om sig enligt

text: andra stycket

text: Vid inresa i Sverige direkt från något annat nordiskt land skall utlänningar som inte är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge visa upp sina pass på begäran av polismyndigheten.

text: Kontroll av passhandlingar vid utresa

text: En utlänning är inte i något annat fall än som anges i denna paragraf skyldig att vid utresa visa upp sitt pass för polismyndigheten.

text: Polismyndigheten får kräva av en utlänning som reser ut ur landet att han visar upp sitt pass när detta behövs för att förebygga eller beivra brott eller annars för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt i den mån det i övrigt behövs för utövande av den kontroll över utlänningar som föreskrivs i

text: utlänningslagen (1980:376)

text: . Därvid skall i fråga om anteckning av dagen för utresan bestämmelserna i

text: 17 § första stycket

text: tillämpas.

text: Andra stycket gäller inte den som är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge och som reser ut direkt till något av dessa länder.

text: Vissa särskilda bestämmelser om inresa med fartyg

text: omedelbart efter fartygets ankomst lämna skriftlig uppgift till tullmyndigheten om antalet passagerare, besättningsmän och fripassagerare,

text: lämna förteckningar till polismyndigheten över passagerare och besättningsmän (passagerarlista och besättningslista), som upptar i fråga om varje passagerare dennes fullständiga namn, medborgarskap och orten där han gått ombord samt i fråga om besättningsman dennes fullständiga namn, födelsedatum, medborgarskap och tjänst ombord,

text: se till att passagerarna inte lämnar fartyget, förrän passkontroll har ägt rum,

text: anmäla till polismyndigheten, innan annan utländsk besättningsman än den som är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge skall avmönstras här i landet,

text: omedelbart anmäla till polismyndigheten, när en utländsk besättningsman har rymt eller underlåtit att inställa sig ombord på fartyget.

text: Förordning (1984:933).

text: Befälhavaren på ett fartyg som har kommit hit från utrikes ort skall

text: snarast möjligt sedan tullmyndigheten har fått kännedom om att ett sådant fartyg har ankommit till landet underrätta polismyndigheten om detta,

text: skyndsamt lämna polismyndigheten sådana uppgifter som avses i

text: 20 § 1

text: , 3. om det kan ske utan att uppgifter som åligger tullmyndigheten eftersätts, se till att passagerarna inte lämnar fartyget förrän passkontroll har företagits.

text: Förordning (1981:259).

text: Tullmyndigheten skall i fråga om fartyg i utrikes fart

text: Föreskrifterna i

text: 20 §

text: och

text: gäller inte passagerarfartyg i linjetrafik med fastställd turlista eller krigsfartyg och inte heller andra statliga fartyg, när dessa för svenska statens eller utländsk stats räkning används uteslutande i tull-, kustbevaknings-, lots- eller polistjänst. Inte heller föreskrifterna i

text: 20 § 2

text: gäller sådana fartyg, om inte regeringen i annan ordning har föreskrivit det.

text: Föreskrifterna i

text: 20 § 4

text: gäller inte sådan personal som avses i förordningen (

text: ) om intendenturpersonal på färjor.

text: Förordning (1988:467).

text: Tullmyndigheternas och kustbevakningens medverkan vid passkontroll

text: På begäran av en polismyndighet skall en tullmyndighet eller kustbevakningen medverka vid passkontroll, om det kan ske utan att de uppgifter som åligger tullmyndigheten eller kustbevakningen eftersätts. En tulltjänsteman eller en tjänsteman vid kustbevakningen får därvid anmoda en utlänning att visa upp sitt pass.

text: Kan en utlänning som kommer till landet inte styrka sin rätt till inresa, skall tullmyndigheten eller kustbevakningen genast underrätta polismyndigheten samt se till att utlänningen inte reser in i landet innan polismyndigheten har företagit passkontroll.

text: Har en polismyndighet enligt

text: 19 §

text: beslutat att utresekontroll skall äga rum, skall det av beslutet framgå vilka åtgärder tullen och kustbevakningen skall vidtaga.

text: Tullmyndigheten eller kustbevakningen skall också medverka vid tillsynen av att

text: och

text: 15 §§

text: efterlevs.

text: Förordning (1988:467).

text: Visering

text: Skyldighet att ha visering

text: Utlänningar får inte resa in eller uppehålla sig i Sverige utan att ha visering.

text: den som har permanent uppehållstillstånd,

text: medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge,

text: medborgare i Algeriet, Amerikas förenta stater, Andorra, Argentina, Australien, Bahamas, Barbados, Belize, Bolivia, Botswana, Brasilien, Brunei, Bulgarien, Canada, Colombia, Costa Rica, Cuba, Cypern, Dominica, Dominikanska republiken, El Salvador, Ecuador, Elfenbenskusten, Fiji, Gambia, Grekland, Grenada, Guatemala, Haiti, Honduras, Irland, Israel, Jamaica, Japan, Jugoslavien, Kenya, Kiribati, Lesotho, Malawi, Malaysia, Malta, Marocko, Mauritius, Mexico, Monaco, Nicaragua, Niger, Nya Zeeland, Panama, Paraguay, Peru, Portugal, Republiken Korea, Rumänien, San Marino, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Seychellerna, Singapore, Solomonöarna, Spanien, Surinam, Swaziland, Tanzania, Thailand, Togo, Trinidad och Tobago, Tunisien, Tuvalu, Uganda, Ungern, Uruguay, Venezuela, Zambia eller Zimbabwe, som har ett giltigt hemlandspass,

text: den som har ett giltigt, med "British passport" betecknat hemlandspass eller ett av behörig myndighet i hemlandet utfärdat "British visitor's passport" vilket berättigar honom till inresa i Storbritannien,

text: medborgare i Belgien, Frankrike, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Schweiz eller Österrike, som har ett giltigt hemlandspass eller ett av behörig myndighet i hemlandet utställt identitetskort,

text: tysk medborgare, som har ett giltigt av behörig myndighet i Förbundsrepubliken Tyskland utfärdat hemlandspass eller identitetskort, eller som har en av gränskontrollmyndighet i Förbundsrepubliken Tyskland utfärdad handling, betecknad Reiseausweis als Passersatz, förutsatt dels att handlingen åtföljs av ett förut nämnt hemlandspass eller identitetskort vars giltighetstid har löpt ut, dels att handlingens giltighetstid har begränsats till vad som behövs för resan,

text: medborgare i något i 3--6 angivet land, vilken är upptagen i ett giltigt kollektivpass som har utfärdats av behörig myndighet i hemlandet,

text: innehavare av gällande svenskt, danskt, finskt, isländskt eller norskt främlingspass, om det av passet framgår att innehavaren har rätt att resa in i det land som har utfärdat passet,

text: innehavare av resedokument, som har utfärdats i enlighet med överenskommelsen den 15 oktober 1946 angående utställande av resedokument för flyktingar eller konventionen den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och som har utställts av svensk myndighet eller av myndighet i en stat, som tillträtt och i förhållande till Sverige tillämpar den europeiska konventionen den 20 april 1959 om upphävande av passviseringstvånget för flyktingar,

text: flyktingar eller statslösa personer som upptas i ett gällande svenskt kollektivpass eller i ett kollektivpass som har utställts av en myndighet i en stat som har tillträtt och i förhållande till Sverige tillämpar artikel 13 i den europeiska överenskommelsen den 16 december 1961 om ungdomars resor på kollektivpass och som har utfärdats enligt överenskommelsen jämte den av Sverige avgivna deklarationen beträffande nämnda artikel,

text: den som innehar Förenta Nationernas "laissez-passer" jämte intyg av Förenta Nationerna eller något av dess fackorgan eller underordnade organ som han representerar att han färdas i tjänsten,

text: innehavare av vatikanpass,

text: annan utlänning än som avses i 1--12 vilken har uppehållstillstånd i Sverige, varvid dock viseringsfrihet vid inresa föreligger endast om det i tillståndet är särskilt angivet att det ger rätt till inresa i landet,

text: sådan utlänning som uppehåller sig i landet men som enligt

text: 13 §

text: anses icke ha rest in hit,

text: medborgare i Bangladesh, som har diplomatpass eller "official passport", medborgare i Chile, som har diplomatpass eller tjänstepass, medborgare i Filippinerna, som har diplomatpass eller "official passport", medborgare i Iran, som har diplomatpass eller tjänstepass, medborgare i Pakistan, som har diplomatpass, "official passport" eller "service passport", medborgare i Polen, som har diplomatpass eller tjänstepass samt medborgare i Turkiet, som har diplomatpass (passeport diplomatique), specialpass (passeport spe'cial) eller tjänstepass (passeport de service).

text: Första stycket gäller inte

text: En utlänning, som avses i 3--12 eller 15 och som inte har eller finns upptagen i en av svensk myndighet utställd, gällande legitimationshandling, får inte resa in eller upphålla sig i Sverige utan att ha visering, om han har utvisats från ett annat nordiskt land och inte utan särskilt tillstånd får återvända till det land från vilket han har utvisats.

text: Om skyldighet att ha uppehållstillstånd och arbetstillstånd vid inresa föreskrivs i 33 respektive

text: 50 §

text: Förordning (1989:64).

text: Bemyndigande för svenska utlandsmyndigheter att ge visering

text: Efter bemyndigande av chefen för utrikesdepartementet eller, i den mån han inte har lämnat sådant bemyndigande, av statens invandrarverk, får visering ges av svenska beskickningar eller svenska konsulat.

text: Nödfallsvisering

text: Om en utlänning som är skyldig att ha visering kommer hit utan att ha visering, får statens invandrarverk eller, efter dess bemyndigande, en polismyndighet ge visering för utlänningen för högst 14 dagar (

text: nödfallsvisering

text: ), om det finns särskild anledning till det.

text: Sjömansvisering

text: har kommit till Sverige som besättningsman på ett fartyg och blivit avmönstrad här eller som, vare sig han har blivit avmönstrad eller ej, lämnar fartyget för att återvända till sitt hemland,

text: på annat sätt kommer till Sverige för att här eller i någon annan stat gå ombord på ett fartyg på vilket han är besättningsman eller för att från ett sådant fartyg i annan stat återvända till sitt hemland, allt under förutsättning att utlänningens pass visar, att den stat som har ställt ut passet har tillförsäkrat honom rätt att resa in i den staten.

text: Polismyndigheter får ge visering för högst 14 dagar (

text: sjömansvisering

text: ) för en utlänning som

text: När polismyndigheten anser det tveksamt om sjömansvisering bör ges, skall myndigheten begära besked hos statens invandrarverk.

text: Övriga bestämmelser om visering

text: Har en utlänning som fått visering rest in i riket och därefter rest ut, gäller viseringen inte för ny inresa, om detta inte har angivits särskilt.

text: Annan visering än nödfallsvisering får endast när synnerliga skäl föreligger ges för längre tid än utlänningens pass gäller.

text: Gemensam visering får ges om det finns särskilda skäl till detta.

text: Bevis om visering meddelas genom att viseringen antecknas i utlänningens pass eller i en särskild handling.

text: Förordning (1985:965).

text: Uppehållstillstånd

text: Skyldighet att ha uppehållstillstånd vid vistelse i Sverige

text: En utlänning får inte uppehålla sig i Sverige under längre tid än tre månader från inresan hit utan att ha uppehållstillstånd.

text: ogift utländskt barn under 16 år, om någon av föräldrarna, som har del i vårdnaden om barnet, är svensk medborgare eller medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge, eller är bosatt här i riket och har uppehållstillstånd. Med förälder jämställs här en av svensk domstol särskilt förordnad förmyndare som är anförtrodd vårdnaden om barnet.

text: Förordning (1983:997).

text: Första stycket gäller inte

text: om utlänningen är flykting eller krigsvägrare,

text: om sådant fall föreligger som avses i

text: 6 § utlänningslagen (1980:376)

text: eller om det annars är motiverat av humanitära skäl,

text: om utlänningen har fått tillstånd att arbeta här eller hans försörjning här är ordnad på något annat sätt,

text: om utlänningen har familjeanknytning till en person som är bosatt här eller annars har särskild anknytning till Sverige, eller

text: om vistelsen avser studier eller besök.

text: Uppehållstillstånd får ges

text: Uppehållstillstånd ges för viss tid eller som permanent uppehållstillstånd.

text: Avser utlänningen att bosätta sig här i riket eller är han bosatt här och kan han inte vägras uppehållstillstånd eller förlängning av tidigare uppehållstillstånd på grund av någon omständighet som enligt

text: 29 § första stycket 2

text: --4, 30, 43, 47 eller

text: 48 § utlänningslagen (1980:376)

text: kan föranleda avvisning eller utvisning, får permanent uppehållstillstånd meddelas honom. Sådana tillstånd får ges även till utländska barn under 16 år.

text: Har en utlänning ansökt om permanent uppehållstillstånd, men kan ansökan inte bifallas, skall han få tidsbegränsat uppehållstillstånd om hinder inte möter mot detta.

text: Förordning (1984:933).

text: Skyldighet att ha uppehållstillstånd ordnat före inresan

text: enligt

text: 30 § andra stycket

text: är undantagen från skyldighet att ha uppehållstillstånd,

text: är en sådan utlänning som avses i 3, 5 eller

text: 6 § utlänningslagen (1980:376)

text: avser att förena sig med nära familjemedlem som är stadigvarande bosatt i Sverige och utlänningen tidigare har sammanlevt med denne utom riket, eller

text: av något annat skäl av synnerlig vikt bör tillåtas att resa in.

text: En utlänning som avser att bosätta sig här i riket eller av annan anledning uppehålla sig här utöver den tid som anges i

text: 30 § första stycket

text: får inte resa in i Sverige förrän han har fått uppehållstillstånd för den avsedda vistelsen, om han inte

text: Har en utlänning rest in i Sverige utan att ha uppehållstillstånd eller har han rest in med uppehållstillstånd endast för besök, får han inte beviljas uppehållstillstånd så länge han vistas i riket eller på grund av en ansökan som har gjorts här, om det inte föreligger sådana omständigheter som anges i

text: första stycket 2

text: --4. Utan hinder av vad som nu har sagts får uppehållstillstånd för viss tid dock beviljas en utlänning som har rest in i Sverige för besök och som har vägande skäl för en förlängning av vistelsetiden.

text: Förordning (1984:933).

text: Vissa bestämmelser om uppehållstillståndsfri tid

text: Har en utlänning, som inte är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge, omedelbart före inresan hit vistats i något av dessa länder, inträder skyldigheten för honom att söka uppehållstillstånd, när den sammanlagda tiden för vistelsen i Sverige och i de nämnda länderna uppgår till tre månader från inresan till något av dem från ett utomnordiskt land. En utlänning, som inte är skyldig att ha visering och som har uppehållstillstånd i ett annat nordiskt land, får dock under tillståndets giltighetstid vistas i Sverige under en tid av tre månader utan att ha svenskt uppehållstillstånd.

text: I den uppehållstillståndsfria tiden enligt

text: 30 § första stycket

text: inräknas den tid under de sex månaderna närmast före inresan i Sverige då utlänningen har uppehållit sig här eller i Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: 34 §

text: inräknas den tid då utlänningen, under de sex månaderna närmast före inresan i det nordiska land i vilket han först reste in, har uppehållit sig i Sverige, Danmark, Finland, Island eller Norge.

text: Ansökningar om tidsbegränsade och permanenta uppehållstillstånd

text: Ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som vistas i Sverige görs hos polismyndigheten i den ort där utlänningen är bosatt eller huvudsakligen vistas. Utlänningar som befinner sig utanför Sverige ansöker om uppehållstillstånd hos statens invandrarverk. Ansökningshandlingen ges därvid in till svensk beskickning eller svenskt konsulat i hemlandet. Är utlänningen varaktigt bosatt i annat land än hemlandet, får ansökningshandlingen i stället ges in till en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i bosättningslandet. Statens invandrarverk får föreskriva att ansökningar om uppehållstillstånd kan ges in till annan myndighet än som nu har sagts.

text: I ansökningshandlingen anges grunderna för ansökningen. Vistas utlänningen här i riket, anges även den tid som utlänningen har uppehållit sig i Sverige och den ort där han är bosatt eller huvudsakligen vistas. Dessutom anges sådan tidigare vistelse här i riket eller i något annat nordiskt land som enligt 34 eller

text: 35 §

text: skall inräknas i den uppehållstillståndsfria tiden och den eller de orter där han då huvudsakligen har uppehållit sig.

text: Om invandrarverket inte föreskriver annat, skall vid ansökningshandlingen fogas utlänningens pass och ett välliknande fotografi av honom. Myndigheten skall lämna mottagningsbevis för passet.

text: Förordning (1981:157).

text: När ansökan om uppehållstillstånd har gjorts hos en polismyndighet, gör myndigheten en utredning om utlänningens försörjningsförmåga och personliga förhållanden.

text: I den omfattning statens invandrarverk efter samråd med rikspolisstyrelsen bestämmer, får polismyndigheten ge uppehållstillstånd för högst tre år. Finner polismyndigheten att en ansökan om uppehållstillstånd inte bör bifallas, skall myndigheten sända handlingarna i ärendet med eget yttrande till verket, som avgör ärendet. Har ansökningshandlingen givits in till en svensk beskickning, ett svenskt konsulat eller annan myndighet enligt

text: 36 § första stycket

text: , skall myndigheten göra en utredning om utlänningens försörjningsförmåga och personliga förhållanden och sända handlingarna i ärendet till invandrarverket. Om ärendet inte är synnerligen brådskande eller andra särskilda omständigheter föreligger, skall myndigheten bifoga eget yttrande.

text: Förordning (1981:157).

text: Uppehållstillstånd för gäststudier

text: En utlänning som har antagits till sådan preparandutbildning som avses i

text: 1 § förordningen (1985:681)

text: om preparandutbildning i svenska och efterföljande grundläggande högskoleutbildning får inte utan särskilda skäl vägras uppehållstillstånd för studietiden. Detsamma gäller en utlänning som har antagits till grundläggande högskoleutbildning utan att ha behov av att före denna genomgå preparandutbildning och en utlänning som är behörig att antas för av utlänningen angiven forskarutbildning.

text: Vad som sägs i

text: första stycket

text: gäller dock endast om utlänningens försörjning under studietiden är tryggad genom egna medel, stipendium, studielån eller på annat sätt.

text: Att uppehållstillstånd enligt

text: första stycket

text: skall ha ordnats före inresan och inte utan synnerliga skäl får beviljas medan utlänningen vistas i riket framgår av

text: 33 §

text: Förordning (1985:684).

text: Övriga bestämmelser om uppehållstillstånd

text: Tidsbegränsade uppehållstillstånd får inte ges för längre tid än utlänningens pass gäller. Om passet utgörs av ett sådant identitetskort som avses i

text: 4 § första stycket

text: , får uppehållstillstånd ges endast om utlänningen på grund av sjukdom eller annan särskild anledning är förhindrad att lämna Sverige.

text: Gemensamt tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges till personer som har upptagits i gemensamt pass.

text: Förordning (1984:933).

text: Bevis om tidsbegränsat uppehållstillstånd antecknas i utlänningens pass. Om det är lämpligare, utfärdas beviset i en särskild handling. Beviset utställs av statens invandrarverk eller polismyndighet. Om utlänningen befinner sig utanför Sverige, utställs beviset av svensk beskickning eller svenskt konsulat.

text: Bevis om permanent uppehållstillstånd antecknas i utlänningens pass eller i annan handling enligt de närmare föreskrifter som meddelas av statens invandrarverk.

text: Förordning (1984:933).

text: 40 §§

text: tillämpas även beträffande förlängning av tiden för uppehållstillstånd.

text: Har ett uppehållstillstånd begränsats enligt

text: 13 § utlänningslagen (1980:376)

text: så att det avser uppehåll inom endast en viss del av riket eller har det förenats med någon annan särskild föreskrift, kan statens invandrarverk eller, i den omfattning verket bestämmer, polismyndigheter medge lättnader i en sådan föreskrift.

text: 43 § har upphävts genom förordning (1984:933).

text: 44 § har upphävts genom förordning (1984:933).

text: 45 § har upphävts genom förordning (1984:933).

text: Arbetstillstånd

text: Skyldighet att ha arbetstillstånd

text: En utlänning får inte utan arbetstillstånd ha anställning här i riket och inte heller arbete här på grund av anställning utomlands annat än som handelsresande eller medlem av personalen på järnvägståg eller på lastbil i yrkesmässig trafik.

text: förutvarande medborgare i Estland, Lettland eller Litauen som har svenskt främlingspass eller resedokument som avses i

text: 5 §

text: ogift utländskt barn under 16 år, om någon av föräldrarna, som har del i vårdnaden om barnet, är svensk medborgare eller medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge, eller är bosatt här i riket och har uppehållstillstånd eller arbetstillstånd eller enligt

text: 49 § andra stycket

text: har befriats från skyldighet att ha arbetstillstånd. Med förälder jämställs här en av svensk domstol särskilt förordnad förmyndare som är anförtrodd vårdnaden om barnet,

text: den som vid födelsen har blivit svensk medborgare men därefter har förlorat sitt svenska medborgarskap och hans ogifta barn under 16 år som följer med honom,

text: en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som ej avser studier eller besök och som är gift med en svensk medborgare eller med den som vid födelsen har blivit svensk medborgare men därefter har förlorat sitt svenska medborgarskap.

text: Första stycket gäller inte

text: En utlänning som ansöker om arbetstillstånd, medan han ännu enligt

text: andra stycket 4

text: --6 är undantagen från skyldighet att ha arbetstillstånd, är undantagen från sådan skyldighet för tiden till dess tillståndsfrågan har avgjorts eller, om samtidigt beslut meddelas om utvisning enligt

text: 38 § utlänningslagen (1980:376)

text: , till dess utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. Detsamma gäller den som ansöker om förlängt uppehållstillstånd medan han enligt

text: andra stycket 6

text: är undantagen från skyldighet att ha arbetstillstånd. Den som har haft arbetstillstånd för en tid av minst sex månader och som inom giltighetstiden för tillståndet ansöker om förlängning är i samma omfattning undantagen från skyldighet att ha arbetstillstånd.

text: Har en utlännings arbetstillstånd återkallats och har samtidigt beslut meddelats om utvisning enligt

text: 38 § utlänningslagen

text: , är utlänningen undantagen från skyldighet att ha arbetstillstånd till dess utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft.

text: Förordning (1983:997).

text: Undantag från skyldighet att ha arbetstillstånd

text: har anställningstillstånd,

text: enligt

text: 2 §

text: eller

text: kungörelsen (

text: ) om anställningstillstånd för utlänning på svenskt fartyg är undantagen från skyldighet att ha anställningstillstånd,

text: enligt

text: 6 §

text: samma kungörelse har befriats från skyldighet att ha anställningstillstånd, eller

text: har befattning på fartyg eller inom en avdelning av sådant fartyg, som omfattas av medgivande enligt

text: 7 §

text: samma kungörelse.

text: Skyldigheten enligt

text: 46 § första stycket

text: att ha arbetstillstånd gäller inte i fråga om anställning som avser befattning på svenskt fartyg i utrikes fart, om utlänningen

text: -------------------------------------------------------------------- Tidsperiod Undantagna utlänningar ---------------------------------------------------------------------- 1. Tre månader Den som vid inresan är anställd, antingen som från inresan förare av ett motorfordon som ägs eller hyrs av en person som besöker landet som turist, eller som besättningsman på turistbuss, dock endast såvitt gäller denna anställning. Sjukvårdare eller annan för personlig omvårdnad anställd person, vilken vid inresan åtföljer någon som besöker landet för läkarvård eller rekreation, i fråga om denna anställning.

cells: Vetenskapsman i fråga om undervisnings- eller föreläsningsverksamhet för vilken han har inkallats hit.

cells: Montör eller teknisk instruktör, som skall från inresan

cells: utföra brådskande arbete i samband med upsättning eller reparation av maskiner eller liknande.

text: 38 §

cells: Den som har engagerats tillfälligt av Sveriges Radio AB eller något av dess dotterbolag för radio- eller televisionsutsändning, i fråga om detta engagemang.

text: Förordning (1982:829).

text: Skyldighet enligt

text: 46 § första stycket

text: att ha arbetstillstånd föreligger inte heller i följande fall:

text: Befrielse från skyldighet att ha arbetstillstånd

text: Statens invandrarverk får, för en tid av högst en månad, från skyldighet att ha arbetstillstånd befria konstnärliga yrkesutövare eller professionella idrottsutövare som besöker landet för gästspel eller idrottsutövning.

text: När särskilda skäl föreligger får invandrarverket även annars för viss kortare tid befria en utlänning från skyldighet att ha arbetstillstånd.

text: Skyldighet att ha arbetstillstånd ordnat före inresan

text: enligt

text: 46 § andra stycket

text: , 47 eller

text: 48 §

text: är undantagen eller enligt

text: 49 § första stycket

text: kan bli befriad från skyldighet att ha arbetstillstånd,

text: 6 § utlänningslagen (1980:376)

text: av något annat skäl av särskild vikt bör tillåtas att resa in.

text: En utlänning som avser att här i riket ta anställning eller bedriva verksamhet som enligt

text: 46 § första stycket

text: kräver arbetstillstånd får inte resa in i Sverige förrän han har fått arbetstillstånd, om inte utlänningen

text: Har en utlänning rest in i Sverige utan att ha arbetstillstånd, får han inte i andra fall än som anges i

text: första stycket 2

text: --4 beviljas ett sådant tillstånd, så länge han vistas i riket eller på grund av en ansökan som har gjorts här.

text: Förordning (1984:933).

text: Övriga bestämmelser om arbetstillstånd

text: Ansökan om arbetstillstånd av en utlänning som vistas i Sverige görs hos polismyndigheten i den ort eller hos länsarbetsnämnden i det län där utlänningen är bosatt eller huvudsakligen vistas. Utlänningar som befinner sig utanför Sverige ansöker om arbetstillstånd hos statens invandrarverk. Ansökningshandlingen ges därvid in till en sådan myndighet som anges i

text: 36 § första stycket

text: Länsarbetsnämnd får uppdra åt arbetsförmedlingskontor att ta emot ansökningar om arbetstillstånd. Arbetsförmedlingskontoret skall i sådana fall sända ingivna ansökningshandlingar till länsarbetsnämnden.

text: I ansökningshandlingen anges grunderna för ansökningen. Vistas utlänningen här i riket, anges även den tid som utlänningen har uppehållit sig i Sverige och den ort där han är bosatt eller huvudsakligen vistas. I ansökningshandlingen lämnas om möjligt uppgifter även om anställningen eller dess art, om arbetsgivaren, huruvida och av vilka skäl ansökningen stöds av arbetsgivaren samt om erbjudna anställningsvillkor.

text: Om invandrarverket inte föreskriver annat, skall utlänningens pass fogas till ansökningshandlingen. Myndigheten skall lämna mottagningsbevis för passet.

text: Förordning (1981:157).

text: Polismyndigheter får ge arbetstillstånd i den omfattning statens invandrarverk bestämmer efter samråd med arbetsmarknadsstyrelsen och rikspolisstyrelsen.

text: Finner en polismyndighet att en ansökan om arbetstillstånd inte bör bifallas, skall myndigheten sända handlingarna i ärendet med eget yttrande till invandrarverket, som avgör ärendet.

text: Arbetsmarknadsstyrelsen och länsarbetsnämnderna får ge arbetstillstånd i den omfattning statens invandrarverk bestämmer efter samråd med arbetsmarknadsstyrelsen.

text: Finner en länsarbetsnämnd att en ansökan om arbetstillstånd inte bör bifallas, skall nämnden sända handlingarna i ärendet med eget yttrande till polismyndigheten i den ort där utlänningen är bosatt eller huvudsakligen vistas. Polismyndigheten skall sända handlingarna vidare med eget yttrande till invandrarverket som avgör ärendet.

text: Arbetsmarknadsstyrelsen skall i motsvarande fall sända handlingarna i ärendet med eget yttrande till invandrarverket, som avgör ärendet.

text: Har ansökningshandlingen getts in till en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat, skall myndigheten sända handlingarna i ärendet till statens invandrarverk. Om ärendet inte är synnerligen brådskande eller andra särskilda omständigheter föreligger, skall myndigheten bifoga eget yttrande.

text: I ärenden om arbetstillstånd skall statens invandrarverk samråda med arbetsmarknadsstyrelsen, om ansökningen inte avslås.

text: Efter att i lämplig omfattning ha berett sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare tillfälle att uttala sig meddelar arbetsmarknadsstyrelsen i den utsträckning det är möjligt riktlinjer för tillståndsärendenas bedömning med hänsyn till läget på arbetsmarknaden. Samråd enligt

text: första stycket

text: skall anses ha skett, om invandrarverket vid prövning av en ansökan om arbetstillstånd följer de meddelade riktlinjerna.

text: Har invandrarverket sökt samråd med arbetsmarknadsstyrelsen enligt

text: första stycket

text: och är ärendet av principiell betydelse eller annars av större vikt, skall arbetsmarknadsstyrelsen lämna sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare inom det verksamhetsområde som tillståndet avser tillfälle att uttala sig.

text: Statens invandrarverk får utan samråd enligt

text: 55 §

text: bifalla en ansökan om arbetstillstånd om det föreligger synnerliga skäl med hänsyn till längden av den tid utlänningen har vistats här, hans personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt.

text: för längre tid än utlänningens pass gäller,

text: för en utlänning som inte har annat pass än ett sådant identitetskort som avses i

text: 4 § första stycket

text: för längre tid än utlänningen har tillstånd att uppehålla sig här eller får uppehålla sig här utan tillstånd.

text: Arbetstillstånd får inte ges

text: Föreskrifterna i

text: 40 §

text: tillämpas även på bevis om arbetstillstånd. När arbetstillstånd ges av arbetsmarknadsstyrelsen eller en länsarbetsnämnd, utfärdar denna beviset.

text: Förordning (1984:933).

text: 57 §§

text: tillämpas även beträffande förlängning av tiden för arbetstillstånd.

text: Anmälnings- och underrättelseskyldighet

text: Underrättelse av myndigheter om utlänningars vistelse i Sverige

text: ----------------------------------------------------------------- Underrättelse lämnas av Tidpunkt ------------------------------------------------------------------- 1. Pastorsämbete eller lokal När utlänningen första gången skattemyndighet som anmäler sig till kyrkobokföring i ombesörjer kyrkobokföring landet eller skall kyrkobokföras här utan egen anmälan.

cells: När utlänningen första gången sig hos förmedlingen för registrering eller för att på annat sätt ta förmedlingens tjänster i anspråk.

cells: När nämnden första gången vidtar åtgärd i ett ärende om socialtjänst som angår utlänningen.

cells: När utlänningen första gången skrivs in i grundskolan eller, om han inte tidigare varit elev i intas i gymnasieskolan.

text: I fråga om utlänning skall lämnas underrättelse enligt följande uppställning till polismyndigheten i den ort där utlänningen är bosatt eller i övrigt vistas. Sådan skyldighet föreligger inte beträffande den som är medborgare i ett annat nordiskt land, den som har eller visar att han har sökt uppehållstillstånd i Sverige eller den som är undantagen från skyldighet att ha uppehållstillstånd.

text: Den som lämnar underrättelse enligt denna paragraf bör anmoda utlänningen att själv söka kontakt med polismyndigheten i fråga om uppehållstillstånd.

text: Finner en polismyndighet med anledning av en underrättelse enligt denna paragraf att utlänningen inte har sökt behövligt uppehållstillstånd, skall polismyndigheten se till att ansökan görs eller vidta de andra åtgärder som underrättelsen ger anledning till.

text: Förordning (1985:965).

text: Underrättelse enligt

text: 59 §

text: skall innehålla uppgift om utlänningens fullständiga namn, födelsedatum, födelseland, hemland och hemort där, medborgarskap samt bostadsadress här i landet.

text: Underrättelsen skall dessutom om möjligt innehålla uppgift om dagen för utlänningens inresa i Sverige. Om utlänningen omedelbart före hitresan har uppehållit sig i Danmark, Finland, Island eller Norge skall om möjligt anges även dagen för inresan i det av dessa länder som han först reste in i.

text: Bostadsanmälan

text: Den som upplåter bostad åt en utlänning i ett hotell eller pensionat där rörelse drivs med tillstånd enligt

text: 2 § lagen (1966:742)

text: om hotell- och pensionatrörelse skall göra skriftlig anmälan till polismyndigheten, när utlänningen kommer till och flyttar från hotellet eller pensionatet.

text: är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge eller

text: inte har fyllt 16 år.

text: Första stycket gäller inte den som

text: Anmälan enligt

text: första stycket

text: skall lämnas eller sändas med posten inom 24 timmar från utlänningens ankomst respektive avflyttning. Den skall innehålla de uppgifter som anges i

text: 60 §

text: och uppgift om tiden för ankomsten eller avflyttningen. Dessutom skall i en anmälan om ankomst uppges den ort inom eller utom riket där utlänningen senast har uppehållit sig. I en anmälan om avflyttning skall uppges vart utlänningen närmast tänkte bege sig.

text: Anmälan om anställning

text: Den som i sin tjänst anställer en utlänning som har fyllt 16 år skall göra skriftlig anmälan till polismyndigheten, när utlänningen tillträder och slutar anställningen.

text: Anmälan enligt

text: första stycket

text: skall lämnas eller sändas med posten inom 24 timmar från det utlänningen har tillträtt respektive slutat anställningen. Den skall innehålla de uppgifter som anges i

text: 60 § första stycket

text: och uppgifter om arbetets art, tiden för anställningens början eller upphörande och huruvida utlänningen har arbetstillstånd när detta behövs.

text: Vissa för

text: och

text: 62 §§

text: gemensamma bestämmelser

text: Om en utlänning vägrar att lämna sådana uppgifter om sig som behövs för underrättelse eller anmälan enligt 59, 61 eller

text: 62 §

text: skall detta genast anmälas till polismyndigheten. Detsamma gäller om det kan antas att han lämnar oriktiga uppgifter eller om han vägrar att visa sitt pass för kontroll av hans uppgifter.

text: Underrättelse eller anmälan enligt 59, 61 eller

text: 62 §

text: lämnas på blankett som tillhandahålls av polismyndigheterna.

text: Anmälan och underrättelse om vissa åtgärder mot utlänningar

text: 65 §

text: En domstol som beslutar att häkta en utlänning skall skriftligen anmäla detta till statens invandrarverk. Anmälningshandlingen ges in i tre exemplar. Verket skall beträffande den som är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge genast sända två exemplar till den centrala utlänningsmyndigheten i den häktades hemland.

text: statens invandrarverk, om det föreligger eller kan väntas uppkomma anledning att ta upp frågan om utvisning av en utlänning enligt

text: 38 § utlänningslagen (1980:376)

text: och

text: länsrätten, om det föreligger anledning att ta upp frågan om en utlännings utvisning ur landet enligt

text: 43 § utlänningslagen

text: , varvid en avskrift av underrättelsen skall sändas till invandrarverket.

text: Polismyndighet skall underrätta

text: Rikspolisstyrelsen, invandrarverket eller länsrätten skall underrätta regeringen, om det föreligger anledning att ta upp frågan om åtgärd enligt 47 eller

text: 48 § utlänningslagen

text: . Länsrätten skall sända en avskrift av sådan underrättelse till verket.

text: Förordning (1981:653).

text: Avvisning och utvisning

text: Överlämnande av avvisningsärende till regeringen

text: När en polismyndighet enligt bestämmelserna i

text: 32 § utlänningslagen (1980:376)

text: överlämnar ett avvisningsärende till regeringen skall myndigheten underrätta rikspolisstyrelsen om åtgärden.

text: Förordning (1984:933).

text: Överlämnande av avvisningsärenden till statens invandrarverk

text: I stället för föreskrifterna i

text: 33 § andra stycket

text: och

text: 34 § andra stycket

text: utlänningslagen (1980:376)

text: skall gälla följande i fråga om överlämnande av avvisningsärenden till statens invandrarverk, när utlänningen har kommit till Sverige från annat land än hemlandet eller det land där han annars påstår sig löpa risk för politisk förföljelse.

text: om utlänningens make, barn, förälder eller syskon är bosatt här i landet och han inte har lika nära familjeanknytning till det land dit verkställigheten skulle komma att ske,

text: om han på grund av tidigare långvarig vistelse i Sverige med föreskrivet uppehållstillstånd har fått särskild anknytning hit och saknar sådan anknytning eller anknytning genom anhöriga till det land dit verkställighet skulle komma att ske,

text: om vistelsen i det andra landet har föranletts av akut sjukdom, trafiktekniskt hinder eller annan jämförbar omständighet som utlänningen inte har rått över, eller

text: om utlänningen har uppehållit sig i det andra landet endast tillfälligt och som ett led i resandet.

text: Även om utlänningen i det land till vilket han med anledning av sin tidigare vistelse skulle komma att sändas uppenbart är skyddad mot att sändas vidare till det land från vilket han har flytt, skall ärendet överlämnas till invandrarverket,

text: Skyldighet att överlämna ärendet skall i fall som avses i

text: andra stycket 3

text: och

text: föreligga endast om utlänningen genom företeende av resehandlingar eller på annat sätt gör troligt att avbrottet i resan har haft den art och varaktighet som sägs där.

text: Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna paragraf meddelas av statens invandrarverk.

text: Förordning (1984:933).

text: Verkställighet av avvisning eller av utvisning enligt

text: 38 § utlänningslagen

text: , m.m.

text: I fråga om verkställighet av avvisning eller utvisning tillämpas

text: 78 §§

text: Särskilda bestämmelser finns om utskrivning för verkställighet av avvisning eller utvisning beträffande den som är patient enligt lagen (

text: ) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall.

text: När en polismyndighet har meddelat ett avvisningsbeslut eller har verkställt ett avvisningsbeslut eller ett beslut om utvisning enligt

text: 38 § utlänningslagen (1980:376)

text: , skall polismyndigheten omedelbart underrätta statens invandrarverk. Var utvisningsbeslutet förenat med förbud för utlänningen att återvända till riket, skall polismyndigheten omedelbart underrätta även rikspolisstyrelsen och riksskatteverket.

text: Invandrarverket skall så snart det kan ske sända lagakraftägande avvisningsbeslut, som verket har meddelat, till polismyndigheten för verkställighet. Lagakraftägande beslut om utvisning enligt

text: 38 § utlänningslagen (1980:376)

text: som har meddelats av invandrarverket skall verket så snart det kan ske sända för verkställighet till polismyndigheten i den ort, där utlänningen är bosatt eller annars veterligen vistas.

text: Förordning (1984:933).

text: Polismyndigheten får besluta anstånd för viss kort tid med verkställigheten av annat avvisningsbeslut än som avses i

text: 83 § första stycket utlänningslagen (1980:376)

text: samt med beslut om utvisning enligt

text: 38 § samma lag

text: . Anstånd får beslutas, om utlänningen begär detta för att ordna enskilda angelägenheter eller om han åberopar annan godtagbar anledning eller om polismyndigheten av annat skäl finner att beslut om anstånd bör meddelas.

text: Verkställighet av utvisning enligt

text: 43 § utlänningslagen

text: När en förvaltningsdomstol har meddelat ett utvisningsbeslut, skall domstolen så snart det kan ske och senast inom en vecka sända avskrift av beslutet till statens invandrarverk och rikspolisstyrelsen samt till polismyndigheten i den ort, där utlänningen är bosatt eller annars veterligen vistas.

text: Sedan tiden för överklagande av beslutet har gått ut, skall domstolen genast underrätta den som enligt

text: första stycket

text: har fått avskrift av beslutet huruvida talan har fullföljts eller inte.

text: Den polismyndighet som anges i

text: första stycket

text: skall så snart det kan ske verkställa ett lagakraftägande beslut om utvisning enligt

text: 43 § utlänningslagen (1980:376)

text: . När verkställighet har skett, skall polismyndigheten omedelbart sända underrättelse till rikspolisstyrelsen, riksskatteverket och statens invandrarverk.

text: Förordning (1984:933).

text: Polismyndigheten får besluta anstånd för viss kortare tid med verkställigheten av ett beslut om utvisning enligt

text: 43 § utlänningslagen (1980:376)

text: . Anstånd får beslutas, om utlänningen begär detta för att ordna enskilda angelägenheter eller om han åberopar någon annan godtagbar anledning eller om polismyndigheten av andra skäl finner att beslut om anstånd bör meddelas.

text: Förordning (1982:1112).

text: Verkställighet av utvisning enligt

text: 40 § utlänningslagen

text: Avskrift skall alltid sändas till statens invandrarverk.

text: I fråga om en utlänning som skall undergå behandling i kriminalvårdsanstalt och som är häktad eller i annat fall intagen på en sådan anstalt skall avskrift sändas till föreståndaren för häktet eller styresmannen för anstalten.

text: I fråga om en utlänning som skall undergå behandling i kriminalvårdsanstalt och som är på fri fot skall avskrift sändas till kriminalvårdsstyrelsen.

text: I andra fall än som avses i 2 och 3 skall avskrift sändas till polismyndigheten i den ort, där utlänningen är bosatt eller annars veterligen vistas.

text: Utöver vad som följer av kungörelsen (1964:635) angående underrättelse om dom i vissa brottmål m. m. skall allmän domstol, som har meddelat dom eller beslut om utvisning, så snart det kan ske och senast inom en vecka sända avskrift av domen eller beslutet enligt följande.

text: Första stycket tillämpas även, när en utlänning har dömts enligt

text: 98 § utlänningslagen (1980:376)

text: Sedan tiden för överklagande av domen eller beslutet har gått ut, skall domstolen genast underrätta den som enligt denna paragraf har fått avskrift av domen eller beslutet, huruvida talan har fullföljts eller inte.

text: Förordning (1982:1112).

text: I de fall då avskrift av en dom eller ett beslut sänds till föreståndaren för ett häkte, styresmannen för en anstalt eller kriminalvårdsstyrelsen enligt

text: 72 § första

text: eller

text: andra stycket

text: , skall kriminalvårdsstyrelsen se till att statens invandrarverk och polismyndigheten i den ort inom vilken anstaltsbehandlingen äger rum underrättas om den tidpunkt då behandlingen beräknas upphöra. Vid underrättelsen till polismyndigheten skall fogas en avskrift av domen eller beslutet jämte lagakraftbevis.

text: Beträffande utlänningar som är medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge skall underrättelsen sändas till polismyndigheten senast fyra veckor före den dag, då anstaltsbehandlingen upphör. I fråga om andra utlänningar är tiden sex månader. Kan de nämnda tidsperioderna inte iakttas, skall underrättelsen sändas så snart det är möjligt.

text: Inträffar någon ändring beträffande tidpunkten eller orten för frigivningen sedan underrättelse har sänts till invandrarverket eller polismyndigheten, skall kriminalvårdsstyrelsen se till att verket respektive polismyndigheten underrättas om ändringen.

text: Förordning (1982:1112).

text: Dom eller beslut om utvisning enligt

text: 40 § utlänningslagen (1980:376)

text: får inte verkställas, förrän den behandling i kriminalvårdsanstalt som utlänningen har dömts till har verkställts eller en framställning om överflyttning av verkställigheten till Danmark, Finland, Island eller Norge har bifallits.

text: Verkställighet på grund av

text: 83 § andra stycket utlänningslagen

text: får inte heller i annat fall äga rum, om inte åklagaren har förklarat att han inte har något att erinra mot verkställigheten.

text: Polismyndigheten i den ort, där utlänningen är bosatt eller annars veterligen vistas, skall så snart det kan ske verkställa en lagakraftvunnen dom eller ett lagakraftvunnet beslut om utvisning enligt

text: 40 § utlänningslagen (1980:376)

text: . Bestämmelserna i

text: 71 §

text: är tillämpliga även vid sådan verkställighet.

text: Förordning (1982:1112).

text: När ett beslut om utvisning enligt

text: 40 § utlänningslagen (1980:376)

text: har verkställts, skall polismyndigheten omedelbart sända underrättelse till rikspolisstyrelsen, riksskatteverket och statens invandrarverk.

text: När utvisningen har verkställts i anslutning till att verkställigheten av ett fängelsestraff, som utlänningen har dömts till, har överflyttats till Danmark, Finland, Island eller Norge, skall kriminalvårdsstyrelsen se till att underrättelse omedelbart sänds till rikspolisstyrelsen, riksskatteverket, invandrarverket och polismyndigheten.

text: Förordning (1984:933).

text: Formerna för verkställighet av avvisning eller utvisning

text: Ett beslut om avvisning eller utvisning får verkställas genom att utlänningen åläggs att inom en viss kort tid lämna riket, om det är sannolikt att utlänningen är villig att rätta sig efter beslutet utan att tvångsåtgärder vidtas mot honom. Den myndighet som har gett åläggandet skall kontrollera att utlänningen lämnar landet i enlighet med detta.

text: När ett beslut om avvisning eller utvisning inte verkställs enligt

text: 76 §

text: eller utlänningen inte rättar sig efter ett åläggande att inom viss kortare tid lämna riket, skall utlänningen föras ur landet. Vägen och sättet för resan bestäms av den polismyndighet som verkställer avvisningen eller utvisningen.

text: Att statens invandrarverk på begäran av en verkställande myndighet skall lämna de närmare anvisningar som behövs för verkställigheten följer av

text: 91 § utlänningslagen (1980:376)

text: Förordning (1982:1112).

text: Den myndighet som verkställer avvisning eller utvisning skall se till att gällande bevis om visering samt uppehålls- eller arbetstillstånd som utlänningen har makuleras i samband med verkställigheten.

text: Underrättelse om upphävande av avvisnings- eller utvisningsbeslut, m. m.

text: När regeringen har meddelat beslut enligt 71 eller

text: 73 § utlänningslagen (1980:376)

text: eller när regeringen eller statens invandrarverk har meddelat beslut enligt

text: 72 § samma lag

text: eller beslutat om anstånd med verkställighet av avvisning eller utvisning, skall underrättelse genast lämnas till den myndighet som har att ombesörja verkställigheten.

text: Har regeringen eller statens invandrarverk beslutat om ändring av ett redan verkställt beslut om avvisning eller utvisning skall underrättelse om beslutet lämnas till riksskatteverket.

text: Underrättelse om regeringens beslut lämnas av expeditionschefen i arbetsmarknadsdepartementet.

text: Förordning (1984:933).

text: Ansökan av en utlänning som har utvisats att få göra kort besök i riket trots ett återreseförbud görs hos statens invandrarverk.

text: Förvar

text: En utlänning som har tagits i förvar skall tas in i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest eller omhändertas på annat sätt som bedöms lämpligt. Är utlänningen under 16 år, får han dock inte tas in i kriminalvårdsanstalt eller häkte. Han får tas in i polisarrest, endast om det finns synnerliga skäl för det och omhändertagandet där kan antas bli mycket kortvarigt. Om utlänningens vårdnadshavare samtidigt hålls i förvar, skall denne eller, om båda hålls i förvar, åtminstone den ene av dem omhändertas tillsammans med barnet.

text: Har en utlänning omhändertagits i häkte eller polisarrest, skall han så snart förhållandena medger det förflyttas till kriminalvårdsanstalt eller tas om hand på annat lämpligt sätt. Detta gäller dock inte om förvarstiden kan antas bli mycket kortvarig eller andra särskilda omständigheter föreligger.

text: Kriminalvårdsstyrelsen får förflytta en utlänning som har tagits i förvar från en kriminalvårdsanstalt till en annan.

text: Förordning (1988:38).

text: Lagen (

text: ) och förordningen (

text: ) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. gäller i tillämpliga delar i fråga om behandlingen av utlänningar som hålls i förvar. Kriminalvårdsstyrelsen eller, om utlänningen är intagen i en polisarrest som inte är anordnad i anslutning till häkte, polismyndigheten får därutöver bevilja utlänningen de lättnader och förmåner som kan medges med hänsyn till ordning och säkerhet inom anstalten, häktet eller polisarresten samt förvaringens syfte. Har utlänningen omhändertagits på annat sätt än genom intagning i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, har polismyndigheten motsvarande befogenhet.

text: Förordning (1988:38).

text: Polismyndighet verkställer beslut om att utlänning skall tas i förvar.

text: Har en utlänning som har tagits i förvar överklagat förvarsbeslutet, och meddelas senare nytt beslut i förvarsfrågan av den myndighet som då handlägger avvisnings-, utvisnings- eller verkställighetsärendet, skall myndigheten underrätta kammarrätten i Jönköping om sitt beslut.

text: Förordning (1982:1112).

text: Särskilda bestämmelser

text: Föreskrifterna i denna förordning om besättningsmän på fartyg gäller i tillämpliga delar även besättningsmän på luftfartyg. Vad som sägs i

text: 13 §

text: om den ort där fartyget ligger skall därvid avse den ort där luftfartyget har landat.

text: I denna förordning anses befälhavaren tillhöra besättningen.

text: Förordning (1982:829).

text: Främmande staters i Sverige anställda diplomatiska och avlönade konsulära tjänstemän samt deras familjer och betjäning skall ha hemlandspass.

text: En diplomatisk kurir som kommer till landet skall ha, utom hemlandspass, en officiell handling i vilken hans ställning intygas och antalet kolli i kurirsändningen anges.

text: Pass för en utlänning som avses i första eller

text: andra stycket

text: skall vara viserat i den omfattning som anges i

text: 24 §

text: . Chefen för utrikesdepartementet meddelar närmare bestämmelser om viseringen för sådan utlänning som anges i första eller

text: andra stycket

text: Bestämmelserna om arbetstillstånd i

text: utlänningslagen (1980:376)

text: samt i

text: och

text: 58 §§

text: i denna förordning gäller i tillämpliga delar utlänningar som avses i

text: första stycket

text: . Detta gäller dock ej i fråga om anställning hos främmande staters beskickningar och konsulat och inte heller om annat följer av överenskommelse med annan stat.

text: Förordning (1982:829).

text: Skall en förvaltningsmyndighet bringa handling eller annat till någons kännedom, får det ske genom delgivning.

text: pass, kontrollkort och resedokument av statens invandrarverk,

text: arbetstillstånd av invandrarverket efter samråd med rikspolisstyrelsen och arbetsmarknadsstyrelsen,

text: andra tillståndsärenden av invandrarverket efter samråd med rikspolisstyrelsen eller, såvitt gäller svenska utlandsmyndigheters handläggning av ärendena, efter samråd med utrikesdepartementet,

text: inrese- och utresekontroll samt polismyndigheternas åligganden i andra fall än som avses i 1--3 av rikspolisstyrelsen efter samråd med invandrarverket,

text: tullmyndigheternas åligganden av rikspolisstyrelsen efter samråd med generaltullstyrelsen,

text: kustbevakningens åligganden av rikspolisstyrelsen efter samråd med kustbevakningen,

text: underrättelse och anmälan enligt

text: och

text: 62 §§

text: av rikspolisstyrelsen.

text: Förordning (1988:467).

text: Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas i fråga om

text: Beslut genom vilket någon har påförts avgift enligt

text: 99 a § utlänningslagen (1980:376)

text: skall genast sändas till länsstyrelsen i det län där denne är bosatt.

text: Förordning (1982:1112).

text: Överklagande

text: Ett beslut av statens invandrarverk att inte utfärda resedokument för en utlänning får överklagas hos regeringen. I övrigt får en förvaltningsmyndighets beslut i ett ärende enligt denna förordning inte överklagas.

text: Lag (1987:208).

text: En skrivelse med överklagande av polismyndighetens beslut enligt 63 eller

text: 89 a § utlänningslagen (1980:376)

text: tillställs statens invandrarverk och skall ha kommit in dit inom tre veckor från den dag klaganden fick del av beslutet. Om skrivelsen kommit in för sent, skall verket avvisa den. Skrivelsen skall dock inte avvisas om förseningen beror på en felaktig underrättelse om hur man överklagar. Inte heller skall skrivelsen avvisas om den inom överklagandetiden har kommit in till polismyndigheten.

text: Lag (1987:208).


rpubl:andrar: ändr. 28 §

rpubl:andrar: ändr. 33 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1980:38 i lydelse enligt SFS 1999:606

dcterms:title: Konsumentförsäkringslag (1980:38)

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Inledande bestämmelser

text: hemförsäkring,

text: villaförsäkring,

text: fritidshusförsäkring,

text: reseförsäkring,

text: trafikförsäkring eller annan motorfordonsförsäkring,

text: båtförsäkring.

text: Denna lag tillämpas på försäkringar som konsumenter tecknar hos försäkringsbolag för huvudsakligen enskilt ändamål och som kan hänföras till någon av följande försäkringsformer, nämligen

text: I fråga om trafikförsäkring tillämpas lagen dock ej, om annat följer av

text: trafikskadelagen (1975:1410)

text: Lagen tillämpas inte på försäkringar som grundas på kollektivavtal eller som grundas på gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen. Lagen tillämpas inte heller på försäkringar som avser all framtid.

text: Med

text: försäkringstagare

text: förstås i denna lag den som har tecknat försäkring hos ett försäkringsbolag. Försäkrad kallas den vars intresse har försäkrats mot skada eller på vars person en försäkring har tecknats.

text: Försäkringsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för försäkringstagaren, den försäkrade eller annan ersättningsberättigad är utan verkan mot denne, om inte annat anges.

text: I förhållande till annan än försäkringstagaren tillämpas

text: och

text: samt

text: och

text: 123 §§

text: lagen (

text: ) om försäkringsavtal även i fråga om försäkringar som avses i denna lag. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser gäller även

text: 3 § första stycket

text: lagen om försäkringsavtal.

text: Lag (1999:606).

text: Information

text: Innan en försäkring tecknas skall försäkringsbolaget lämna den information om sina premier och andra försäkringsvillkor som konsumenten behöver för att kunna bedöma kostnaden för och omfattningen av försäkringen. Informationen skall utformas så att den underlättar valet av försäkringsform.

text: Information behöver inte lämnas om konsumenten förklarar att han avstår från den eller om det möter särskilt hinder.

text: Sedan försäkringen har tecknats skall försäkringsbolaget, om det inte har skett tidigare, snarast i skriftlig form lämna försäkringstagaren tydlig information om sådana försäkringsvillkor som innebär viktigare begränsning av försäkringens omfattning i förhållande till vad konsumenter i allmänhet har anledning att räkna med.

text: Om försäkringsbolaget enligt

text: 17 § andra stycket

text: eller

text: 19 § första stycket

text: begär ändring av försäkringsvillkoren i avtalet, skall bolaget samtidigt skriftligen ange skälen för detta och lämna uppgift om de nya villkoren.

text: Om försäkringstagaren begär det är försäkringsbolaget under försäkringstiden också i övrigt skyldigt att lämna information om premien och andra villkor som rör försäkringen.

text: I samband med att en skada regleras skall försäkringsbolaget, om det inte med hänsyn till omständigheterna är obehövligt, upplysa den som begär försäkringsersättning om vilka möjligheter som finns att få en tvist om ersättningen prövad. Finns det risk för att rätten till försäkringsersättning skall gå förlorad på grund av preskription, skall bolaget också erinra om detta. Informationen skall lämnas skriftligen.

text: I fråga om underlåtenhet att lämna information enligt

text: 7 §§

text: skall tillämpas vad som föreskrivs i

text: marknadsföringslagen (1995:450)

text: om underlåtenhet att lämna information vid marknadsföring.

text: Ett åläggande att lämna information enligt

text: 5 §

text: eller

text: 6 § tredje stycket

text: får innehålla att informationen skall lämnas i skriftlig form.

text: Lag (1995:454).

text: Rätten att teckna försäkring

text: Ett försäkringsbolag får inte vägra en konsument att teckna en försäkring som bolaget normalt tillhandahåller allmänheten.

text: Första stycket gäller ej, om försäkringsbolaget med hänsyn till risken för försäkringsfall, den sannolika skadans omfattning eller annan omständighet har särskilda skäl att inte meddela försäkringen.

text: Försäkringstiden

text: Försäkringstiden är den tid för vilken avtal om en försäkring träffas. Den får inte överstiga ett år, om det inte finns särskilda skäl för en längre försäkringstid.

text: Försäkringstiden börjar vid den tidpunkt som har avtalats eller som framgår av omständigheterna.

text: Kan försäkringstidens början inte fastställas enligt

text: första stycket

text: , börjar försäkringstiden löpa från och med dagen efter den då försäkringstagaren lämnade meddelande till försäkringsbolaget att han ville teckna försäkringen. Om försäkringen skall tecknas genom att försäkringstagaren betalar premien, börjar dock försäkringstiden löpa först från och med dagen efter den dag då premien betalades. Detsamma gäller om försäkringen i annat fall är giltig endast under förutsättning att premien betalas innan försäkringstiden börjar.

text: Vid försäkringstidens utgång förnyas försäkringen i de fall och på de villkor som anges i

text: 17 §§

text: Försäkringstiden för en förnyad försäkring börjar när den tidigare försäkringstiden går ut.

text: Försäkringsbolagets ansvarighet för inträffade försäkringsfall inträder vid försäkringstidens början och varar till försäkringstidens slut eller till dess att försäkringen på grund av uppsägning eller av annan anledning upphör att gälla. Genom avtal kan ansvarigheten dock bestämmas för en annan tid, om det finns skäl för det med hänsyn till försäkringsbehovet.

text: Försäkringstagaren är skyldig att betala premie endast för den tid under vilken försäkringsbolaget är ansvarigt.

text: Förnyelse av försäkringen

text: En försäkring förnyas, om den inte har sagts upp att upphöra vid försäkringstidens utgång och försäkringstagaren inte vid denna tidpunkt har tecknat en motsvarande försäkring hos ett annat försäkringsbolag.

text: Första stycket gäller ej, om det framgår av avtalet eller omständigheterna att försäkringen inte skall förnyas.

text: Försäkringsbolaget får säga upp försäkringen till försäkringstidens utgång endast om bolaget har särskilda skäl att inte längre meddela försäkringen.

text: Försäkringsbolagets uppsägning får verkan endast om ett skriftligt meddelande om uppsägningen avsänds till försäkringstagaren senast fjorton dagar före försäkringstidens utgång. Gör försäkringstagaren sannolikt att detta meddelande har försenats eller inte kommit fram på grund av omständigheter som han inte har kunnat råda över, upphör dock försäkringen tidigast en vecka efter den dag då meddelandet kom honom till handa och senast tre månader efter den dag då försäkringsbolaget avsände meddelandet till honom.

text: Vill försäkringstagaren säga upp försäkringen till försäkringstidens utgång, får han göra uppsägningen när som helst dessförinnan.

text: En försäkring förnyas för den vanligen tillämpade försäkringstid som närmast svarar mot den senast gällande försäkringstiden och på de villkor i övrigt som har gällt under denna tid.

text: Har försäkringsbolaget begärt ändring av försäkringsvillkoren i ett skriftligt meddelande som har avsänts till försäkringstagaren senast fjorton dagar före försäkringstidens utgång, gäller den förnyade försäkringen för den tid och på de villkor i övrigt som bolaget har erbjudit.

text: Upphörande i förtid m.m.

text: Försäkringsbolaget får säga upp försäkringen att upphöra före försäkringstidens utgång, om försäkringstagaren eller den försäkrade grovt har åsidosatt sina förpliktelser mot försäkringsbolaget eller om det finns andra synnerliga skäl.

text: Försäkringsbolagets uppsägning får verkan fjorton dagar efter den dag då försäkringsbolaget avsände ett skriftligt meddelande till försäkringstagaren om uppsägningen. Gör försäkringstagaren sannolikt att detta meddelande har försenats eller inte kommit fram på grund av omständigheter som han inte har kunnat råda över, upphör dock försäkringen tidigast en vecka efter den dag då meddelandet kom honom till handa och senast tre månader efter den dag då försäkringsbolaget avsände meddelandet till honom.

text: Beträffande uppsägning på grund av dröjsmål med betalningen av premie gäller vad som föreskrivs i

text: 25 §

text: På begäran av försäkringsbolaget kan försäkringsvillkoren ändras under försäkringstiden, om försäkringstagaren eller den försäkrade har åsidosatt sina förpliktelser mot försäkringsbolaget uppsåtligen eller genom oaktsamhet som ej är ringa eller om det finns synnerliga skäl. Ändringen får verkan fjorton dagar efter den dag då försäkringsbolaget avsände ett skriftligt meddelande till försäkringstagaren om ändringen.

text: Har försäkringsbolaget begärt ändring av försäkringsvillkoren enligt

text: första stycket

text: , får försäkringstagaren säga upp försäkringen till den tidpunkt då ändringen annars skulle få verkan. Uppsägningen skall göras före denna tidpunkt.

text: Försäkringstagaren får säga upp försäkringen att upphöra med omedelbar verkan, om försäkringsbehovet faller bort eller om det inträffar en annan liknande omständighet.

text: Har en försäkring förnyats enligt

text: 14 §

text: eller har försäkringsvillkoren ändrats under försäkringstiden enligt

text: 19 § första stycket

text: , kan försäkringstagaren innan han har betalt någon del av fordrad premie säga upp försäkringen att upphöra med omedelbar verkan. En förnyad försäkring upphör också omedelbart, om försäkringstagaren utan att betala premie för denna försäkring tecknar en motsvarande försäkring hos ett annat försäkringsbolag.

text: Betalning av premie

text: Första premie för en försäkring skall betalas inom fjorton dagar efter den dag då försäkringsbolaget avsände ett skriftligt meddelande till försäkringstagaren med krav på premien.

text: Första stycket gäller ej, om försäkringen skall tecknas genom att försäkringstagaren betalar premien eller om försäkringen i annat fall är giltig endast under förutsättning att premien betalas innan försäkringstiden börjar.

text: Premien för en förnyad försäkring skall betalas senast den dag då den nya försäkringstiden börjar. Premien behöver dock inte betalas tidigare än en månad efter det att försäkringsbolaget har avsänt ett skriftligt meddelande till försäkringstagaren om betalningen.

text: Har flera premieperioder avtalats, skall premien för varje period efter den första betalas senast på periodens första dag. Premie som avser längre tid än en månad behöver dock inte betalas tidigare än en månad efter det att försäkringsbolaget har avsänt ett skriftligt meddelande till försäkringstagaren om betalningen.

text: Betalas inte premien i rätt tid, får försäkringsbolaget i den mån det är skäligt ta ut en förseningsavgift enligt vad som kan ha bestämts i försäkringsavtalet.

text: Vid dröjsmål med betalningen av premien får försäkringsbolaget säga upp försäkringen att upphöra fjorton dagar efter den dag då ett skriftligt meddelande avsändes till försäkringstagaren om uppsägningen. Gör försäkringstagaren sannolikt att detta meddelande har försenats eller inte kommit fram på grund av omständigheter som han inte har kunnat råda över, upphör dock försäkringen tidigast en vecka efter den dag då meddelandet kom honom till handa och senast tre månader efter den dag då försäkringsbolaget avsände meddelandet till honom.

text: Försäkringen upphör ej, om premien betalas innan den tid som anges i

text: första stycket

text: har löpt ut. Försäkringstagaren skall erinras om detta i meddelandet om uppsägningen.

text: Försäkringen upphör ej heller enligt

text: första stycket

text: om försäkringstagaren inte har kunnat betala premien i rätt tid därför att han har blivit svårt sjuk eller berövats friheten eller därför att han inte har fått ut pension eller intjänad lön från sin huvudsakliga anställning. Detsamma gäller om någon annan liknande oväntad händelse har hindrat försäkringstagaren att betala premien i rätt tid. När hindret faller bort skall försäkringstagaren omedelbart betala premien. Gör han inte det, upphör försäkringen. Om dröjsmålet har varat i tre månader, upphör försäkringen även om hindret finns kvar.

text: Betalar försäkringstagaren premien efter det att försäkringen har upphört enligt

text: 25 §

text: , skall han därigenom anses ha begärt en ny försäkring från och med dagen efter den då premien betalades. Vill försäkringsbolaget inte meddela försäkring enligt försäkringstagarens begäran, skall en skriftlig underrättelse om detta avsändas till försäkringstagaren inom fjorton dagar från den dag då premien betalades. Annars anses en ny försäkring ha tecknats i enlighet med försäkringstagarens begäran.

text: Betalning av tilläggspremie

text: Har den avtalade premien höjts under försäkringstiden, skall tilläggspremien betalas inom fjorton dagar efter den dag då försäkringsbolaget avsände ett skriftligt meddelande till försäkringstagaren med krav på tilläggspremien.

text: Om en tilläggspremie inte betalas i rätt tid, får försäkringsbolaget räkna om försäkringstiden för den ändrade försäkringen med hänsyn till den premie som har betalts. Sedan en skriftlig underrättelse om en sådan omräkning av försäkringstiden har avsänts till försäkringstagaren, gäller försäkringen under den kortare tid som följer av omräkningen, dock minst under fjorton dagar efter det att underrättelsen har avsänts.

text: Lag (1980:890).

text: Avkortning av premie

text: Om en försäkring upphör i förtid, har försäkringsbolaget endast rätt till den premie som skulle ha bestämts om försäkringen från början hade tecknats för den tid under vilken den har gällt. Upphör en förnyad försäkring i förtid, har försäkringsbolaget dock inte rätt till högre premie än den som svarar mot den risk som försäkringen har täckt.

text: Har försäkringstagaren betalt högre premie än försäkringsbolaget har rätt till enligt

text: första stycket

text: , skall bolaget betala tillbaka överskjutande belopp.

text: Nedsättning av försäkringsersättningen

text: Har försäkringstagaren när försäkringen tecknades uppsåtligen eller genom oaktsamhet som inte är ringa lämnat en oriktig uppgift eller förtigit en omständighet av vikt, kan ersättning från försäkringen sättas ned i fråga om varje försäkrad. Nedsättningen görs efter vad som är skäligt med hänsyn till det verkliga förhållandets betydelse för försäkringsfallet och för omfattningen av skadan samt till försäkringstagarens uppsåt eller oaktsamhet och omständigheterna i övrigt.

text: Har den försäkrade uppsåtligen eller genom oaktsamhet åsidosatt sina åligganden enligt försäkringsvillkoren, kan ersättning från försäkringen sättas ned såvitt gäller honom. Nedsättningen görs efter vad som är skäligt med hänsyn till försummelsens betydelse för försäkringsfallet och för omfattningen av skadan samt till den försäkrades uppsåt eller oaktsamhet och omständigheterna i övrigt.

text: Med den försäkrade jämställs annan som har handlat med hans samtycke. Också den som beträffande försäkrad egendom har en väsentlig ekonomisk gemenskap med den försäkrade jämställs med denne. Detsamma gäller den som i den försäkrades ställe eller tillsammans med denne har haft tillsyn över försäkrad egendom, om förbehåll om detta har gjorts i försäkringsvillkoren.

text: Har den försäkrade uppsåtligen framkallat ett försäkringsfall, lämnas inte ersättning från försäkringen såvitt gäller honom.

text: Har den försäkrade framkallat försäkringsfallet genom grov vårdslöshet, kan försäkringsersättning som ej avser skadestånd sättas ned såvitt gäller honom. Har den försäkrade framkallat försäkringsfallet genom annan oaktsamhet som ej är ringa, kan försäkringsersättning som ej avser skadestånd sättas ned såvitt gäller honom, om förbehåll om nedsättning har gjorts i försäkringsvillkoren. Sådant förbehåll får göras endast om det är påkallat för att förebygga försäkringsfall eller det annars finns särskilda skäl. Nedsättningen görs efter vad som är skäligt med hänsyn till den försäkrades oaktsamhet och omständigheterna i övrigt.

text: Med den försäkrade jämställs annan som har handlat med hans samtycke. Också den som beträffande försäkrad egendom har en väsentlig ekonomisk gemenskap med den försäkrade jämställs med denne, om inte särskilda skäl talar mot detta.

text: Även om försäkringstagaren eller den försäkrade har handlat på ett sätt som enligt

text: 32 §§

text: kan föranleda att ersättning från försäkringen sätts ned eller inte lämnas, tillämpas inte dessa bestämmelser om han var i ett sådant sinnestillstånd som avses i

text: 30 kap. 6 § brottsbalken

text: eller under tolv år.

text: Vid tillämpningen av

text: 31 § andra stycket

text: eller

text: 32 § tredje stycket

text: skall den som var i ett sådant sinnestillstånd som avses i

text: 30 kap. 6 § brottsbalken

text: eller som var under tolv år jämställas med den försäkrade endast om han har handlat med dennes samtycke.

text: Lag (1990:435).

text: Har den ersättningsberättigade efter ett försäkringsfall uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet oriktigt uppgett eller förtigit eller dolt något av betydelse för bedömningen av hans rätt till ersättning från försäkringen, kan den ersättning som han annars skulle ha varit berättigad till sättas ned efter vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna.

text: Underförsäkring

text: Skall försäkringsbeloppet enligt försäkringsvillkoren motsvara värdet av försäkrad egendom eller annat försäkrat intresse och understiger beloppet i betydande mån detta värde, kan ersättning från försäkringen för skada på egendomen eller på det andra intresset sättas ned i förhållande till underförsäkringen.

text: Dubbelförsäkring

text: Har samma intresse försäkrats mot samma fara hos flera försäkringsbolag, är varje försäkringsbolag ansvarigt mot den försäkrade som om det bolaget ensamt hade meddelat försäkring.

text: Den försäkrade har dock inte rätt till högre ersättning från försäkringsbolagen än som sammanlagt svarar mot skadan. Överstiger summan av ansvarsbeloppen skadan, fördelas ansvarigheten mellan försäkringsbolagen efter förhållandet mellan ansvarsbeloppen.

text: Skadereglering

text: Sedan ett försäkringsbolag har fått underrättelse om ett försäkringsfall, skall bolaget utan uppskov vidta de åtgärder som behövs för att skadan skall kunna regleras. Skadan skall regleras skyndsamt och med iakttagande av den ersättningsberättigades och annan skadelidandes behöriga intressen.

text: Försäkringsvillkoren skall innehålla regler om värderingen av skadad egendom och annan förlust till följd av försäkringsfallet.

text: Försäkringsersättning skall betalas senast en månad efter det att den ersättningsberättigade har anmält försäkringsfallet och lagt fram den utredning som med hänsyn till omständigheterna skäligen kan begäras av honom. Detta gäller dock ej ersättning som avser livränta och ej heller i den mån rätten till ersättning är beroende av att egendom återställs eller återanskaffas, att en myndighet meddelar ett visst beslut eller att någon annan liknande händelse inträffar efter utgången av den tid som nyss har angetts.

text: Har den som begär försäkringsersättning uppenbarligen rätt till ersättning med åtminstone visst belopp, skall detta belopp genast betalas i avräkning på den slutliga ersättningen.

text: Preskription

text: Den som vill kräva ut försäkringsersättning förlorar rätten till ersättning, om han inte väcker talan mot försäkringsbolaget inom tre år från det att han fick kännedom om att fordringen kunde göras gällande och i varje fall inom tio år från det att fordringen tidigast hade kunnat göras gällande.

text: Har den som vill kräva ut försäkringsersättning anmält skadan till försäkringsbolaget inom tid som har angetts i

text: första stycket

text: , har han alltid sex månader på sig att väcka talan sedan försäkringsbolaget har förklarat att slutlig ställning har tagits till ersättningsfrågan.

text: Har fordran på ersättning från en båtförsäkring kommit under dispaschörs behandling, anses därigenom talan om fordringen väckt.

text: Ett försäkringsbolag förlorar rätten till obetald premie sedan sex månader har förflutit från det att premien skulle ha betalts, om inte försäkringen dessförinnan har sagts upp av bolaget eller har upphört att gälla av annan anledning än på grund av en uppsägning från bolagets sida.

text: Tvist om rätten att teckna eller behålla en försäkring

text: Har ett försäkringsbolag i strid mot

text: 9 §

text: vägrat en konsument att teckna en försäkring, skall domstol på yrkande av konsumenten förklara att han har rätt att teckna försäkringen. Domstolen får förklara att försäkringstiden skall börja vid den tidpunkt som skulle ha gällt om försäkringsbolaget hade bifallit konsumentens begäran om försäkring.

text: Talan om förklaring enligt

text: första stycket

text: skall väckas inom en månad från den dag då konsumenten mottog meddelande från försäkringsbolaget om beslutet och om skälen för det med erinran om vad han skall iaktta om han vill få beslutet prövat.

text: Iakttas inte den tid som anges i

text: andra stycket

text: , är rätten att föra talan förlorad.

text: Har ett försäkringsbolag sagt upp en försäkring i strid mot 15, 18 eller

text: 25 §

text: , skall domstol på yrkande av försäkringstagaren förklara uppsägningen ogiltig.

text: Talan om förklaring enligt

text: första stycket

text: skall väckas inom en månad från det att försäkringsbolaget har avsänt dels meddelandet om uppsägningen, dels ett skriftligt meddelande om skälen för uppsägningsbeslutet med erinran om vad försäkringstagaren skall iaktta om han vill få beslutet prövat. Tiden för att väcka talan går dock aldrig ut före den tidpunkt då uppsägningen skulle få verkan.

text: Iakttas inte den tid som anges i

text: andra stycket

text: , är rätten att föra talan förlorad.

text: Domstolen kan på yrkande meddela förklaring enligt 41 eller

text: 42 §

text: att gälla för tiden intill dess att det föreligger ett avgörande som har vunnit laga kraft. En sådan förklaring får dock inte meddelas utan att försäkringsbolaget har beretts tillfälle att yttra sig över yrkandet.

text: Innan en tvist som avses i 41 eller

text: 42 §

text: avgörs skall domstolen inhämta yttrande från försäkringsinspektionen, om det inte är obehövligt.


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., ändr.

dcterms:title: Cirkulär (1980:384) till samtliga pastorsämbeten och lokala skattemyndigheter som ombesörjer kyrkobokföring, arbetsförmedlingskontor, socialnämnder samt skolstyrelser om underrättelseskyldighet enligt utlänningsförordningen (1980:377)

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: I

text: 59 § utlänningsförordningen (1980:377)

text: föreskrivs skyldighet för vissa myndigheter att lämna underrättelse om utlänningars vistelse i Sverige. Underrättelseskyldigheten avser dock inte en utlänning som är medborgare i ett annat nordiskt land eller har uppehållstillstånd i Sverige eller visar att han har sökt sådant tillstånd. Inte heller gäller den en utlänning som är undantagen från skyldighet att ha uppehållstillstånd. Enligt

text: 59 § första stycket

text: skall myndigheten, när den första gången kommer i kontakt med utlänningen, lämna underrättelse till polismyndigheten i den ort där utlänningen är bosatt eller i övrigt vistas.

text: Sådan underrättelseskyldighet åligger pastorsämbete eller lokal skattemyndighet som ombesörjer kyrkobokföring, när utlänningen första gången anmäler sig till kyrkobokföring eller skall kyrkobokföras här utan egen anmälan. Arbetsförmedlingskontor skall lämna underrättelse när utlänningen första gången anmäler sig hos förmedlingen för registrering eller för att på annat sätt ta förmedlingens tjänster i anspråk, samt socialnämnd, när nämnden första gången vidtaråtgärd i ett ärende om socialtjänst som angår utlänningen. Skolstyrelse, slutligen, skall lämna underrättelse beträffande minderåriga utlänningar, vilkas legala vårdnadshavare antingen inte vistas här i riket eller inte har eller har sökt uppehållstillstånd. Underrättelsen skall lämnas när utlänningen första gången skrivs in i grundskolan.

text: Underrättelserna skall lämnas på blankett som tillhandahålls av polismyndigheterna.

text: Den underrättelseskyldighet som nu har nämnts infördes i allt väsentligt år 1969 och ersatte den skyldighet att göra s.k. bostadsanmälan beträffande utlänningar som tidigare hade åvilat enskilda bostadsupplåtare.

text: Regeringen vill härmed understryka vikten av att underrättelseskyldigheten enligt

text: 59 § första stycket utlänningsförordningen

text: noggrant iakttas. Att så sker är av avgörande betydelse för den inre utlänningskontrollen, som bl.a. syftar till att övervaka att utlänningar inte vistas i landet utan föreskrivet tillstånd och att en utlänning, om det bedöms nödvändigt, blir föremål för prövning enligt bestämmelserna om avvisning eller utvisning. Att underrättelseskyldigheten fullgörs är också en förutsättning för att polismyndigheten i förekommande fall skall kunna hjälpa utlänningen att söka uppehållstillstånd. Ett sådant tillstånd ger utlänningen, förutom rätt att uppehålla sig här, större möjligheter att få sådan hjälp som skilda myndigheter kan erbjuda för att han skall finna sig till rätta i vårt samhälle.

text: Förordning (1981:888).