text: Den som vid dessa stadgars ikraftträdande innehar befattning som styrelseledamot, styrelsesuppleant, revisor eller revisorssuppleant kvarstår i sin befattning under tid, som vid valet blivit bestämd.

text: Val av ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter av disciplinnämnden skall första gången förrättas vid ordinarie fullmäktigemöte 1964. Därvid skall iakttagas att ordförande och fyra andra ledamöter väljas för fyra år, vice ordförande och tre andra ledamöter för två år.

text: Då val av ledamöter och suppleanter i fullmäktige första gången förrättas, skall, i den mån ej annat blivit bestämt i nya avdelningsstadgar, som godkänts av samfundets styrelse, vad i de äldre avdelningsstadgarna om val av ledamöter och suppleanter i samfundets nämnd är föreskrivet i tillämpliga delar lända till efterrättelse.

text: Disciplinnämnden träder i verksamhet den 1 juli 1964. Intill den dagen skall vad i de äldre stadgarna är föreskrivet om styrelsens befattning med disciplinärenden alltjämt gälla, styrelsen dock obetaget att redan före den 1 juli 1964 fatta beslut om ärendes hänskjutande till disciplinnämden.

text: Dessa stadgar träda i kraft den 1 januari 1964. Samma dag upphöra samfundets den 3 juni 1944 antagna, den 31 oktober 1947 av Konungen fastställda stadgar att gälla; med iakttagande dock av vad nedan bestämmes.

rpubl:andrar: ändr. 35, 46 §§

rpubl:andrar: upph. 36 §; ändr. 3, 33 §§

rpubl:andrar: ändr. 38 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 48 §§

rpubl:andrar: ändr. 33 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 44 a §§

rpubl:andrar: ändr. 38, 46 §§

text: Vad som nu har fastställts skall gälla från och med den 1 juli 1997.

text: En offentlig representant i disciplinnämnden som har utsetts med stöd av äldre föreskrifter kvarstår som ledamot av nämnden under den tid som han har utsetts för.

text: Ett disciplinärende, som av styrelsen har hänskjutits till disciplinnämnden med stöd av äldre föreskrifter, får avgöras av en prövningsavdelning, om förutsättningar för det finns enligt de nya bestämmelserna i

text: 40 §

rpubl:andrar: ändr. 26 §

text: Vad som nu har fastställts skall gälla från och med den 1 januari 2001. Dock skall

text: 33 §

text: fortfarande tillämpas på ledamots tvist med huvudman om arvode och kostnad för ett utfört uppdrag som har påbörjats före den 1 januari 2002.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ny 36 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §; nya 4 b, 4 c §§

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 46, 52 §§

dcterms:identifier: SFS 1963:580 i lydelse enligt SFS 2016:976

dcterms:title: Brev (1963:580) till Sveriges Advokatsamfund angående fastställelse å stadgar för advokatsamfundet

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Ändamål och organisation

text: Sveriges advokatsamfund utgör det allmänna advokatsamfund, varom förmäles i

text: 8 kap. 1 § rättegångsbalken

text: Samfundet har till ändamål

text: att till främjande av god rättsvård upprätthålla en rättrådig och yrkesskicklig advokatkår,

text: att följa rättsutvecklingen och verka för att samfundets erfarenhet kommer denna till godo,

text: att tillvarataga advokaternas allmänna yrkesintressen samt

text: att verka för sammanhållning och samförstånd mellan advokaterna.

text: Advokat är den som är ledamot av samfundet.

text: Ledamöternas rätt att deltaga i handhavandet av samfundets gemensamma angelägenheter utövas genom fullmäktige, valda av ledamöterna och kallade Sveriges advokatsamfunds fullmäktige. Årligen hålles ett ordinarie fullmäktigemöte.

text: Fullmäktige väljer styrelse för samfundet, kallad Sveriges advokatsamfunds styrelse, ävensom ledamöter av en nämnd, kallad Sveriges advokatsamfunds disciplinnämnd.

text: Samfundet är indelat i avdelningar, var och en med sin styrelse. Ledamöternas rätt att deltaga i handhavandet av avdelnings särskilda angelägenheter utövas å avdelningsmöte.

text: Om allmänt advokatmöte är stadgat i

text: 25 §

text: . Beslut (

text: Om antagande av ledamot

text: har hemvist i Sverige eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz,

text: har avlagt de kunskapsprov som är föreskrivna för behörighet till domarämbete,

text: under minst tre år efter ovannämnda kunskapsprov på tillfredsställande sätt utövat praktisk kvalificerad juridisk verksamhet, varvid han eller hon skall ha ägnat sig åt att yrkesmässigt tillhandagå allmänheten i rättsliga angelägenheter antingen som anställd hos advokat eller för egen räkning,

text: vid tiden för ansökningens prövning tillhandagår allmänheten på sätt som avses i 3,

text: har med godkänt examensresultat genomgått av samfundet särskilt anordnad utbildning,

text: har gjort sig känd för redbarhet, och

text: även i övrigt bedöms lämplig att utöva advokatverksamhet.

text: Till ledamot av advokatsamfundet får endast den antas som

text: Samfundets styrelse får med hänsyn till föreliggande särskilda omständigheter medge undantag såvitt gäller

text: första stycket 1

text: och

text: Detsamma gäller

text: första stycket 2

text: beträffande den som är auktoriserad som advokat i en annan stat i enlighet med där gällande bestämmelser. Undantag från treårskravet i

text: första stycket 3

text: får avse högst ett år. Ytterligare undantag får medges endast om synnerliga skäl föreligger.

text: Den som har genomgått en utbildning som krävs för att bli advokat i en stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz och som i Sverige genomgått ett prov som visar att han har tillräckliga kunskaper om den svenska rättsordningen, skall anses uppfylla kraven enligt

text: första stycket 2

text: och

text: Provet skall vara anpassat till den sökandes utbildning och yrkeserfarenhet. Även den som registrerats enligt

text: 4 a §

text: och som därefter under minst tre år bedrivit faktisk och regelbunden advokatverksamhet i Sverige skall, under förutsättning antingen att verksamheten huvudsakligen omfattat svensk rätt eller att, om verksamheten inte huvudsakligen omfattat svensk rätt, den registrerade på annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att antas till ledamot i samfundet, anses uppfylla kraven enligt

text: första stycket 2

text: och

text: Den som har blivit auktoriserad som advokat i Danmark, Finland, Island eller Norge i enlighet med där gällande bestämmelser och som därefter under minst tre år på ett tillfredsställande sätt har tjänstgjort som biträdande jurist på advokatbyrå i Sverige skall anses uppfylla kraven enligt

text: första stycket 2

text: Den som är försatt i konkurs eller har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: får inte antas till ledamot. Inte heller får den antas till ledamot som enligt

text: 3 § lagen (1985:354)

text: om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall är förbjuden att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde.

text: Lagfaren domare i eller befattningshavare vid domstol eller allmän åklagare eller kronofogde får inte antas till ledamot.

text: Den som är anställd i stats eller kommuns tjänst i annan befattning än som sägs i föregående stycke eller hos annan enskild än advokat får inte antas till ledamot såvida inte styrelsen medger undantag. Vad som nu sagts gäller dock inte den som är anställd hos ledamot av advokatorganisation inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz. Beslut (2010:1126).

text: Ansökan om inträde i samfundet prövas av samfundets styrelse. Vid ansökningen skola fogas de handlingar, vilka sökanden med hänsyn till bestämmelserna i

text: 3 §

text: önskar åberopa.

text: Styrelsen inhämtar utlåtande över ansökningen från styrelsen för den avdelning och beträffande utländsk sökande från den utländska advokatorganisation inom vars områden sökanden utövat eller utövar verksamhet, samt de ytterligare upplysningar som den anser erforderliga.

text: Avslås ansökan om inträde, skall beslutet angiva de skäl, varå beslutet grundas. Beslut (1993:1597).

beteckning: 4 a §

text: Den som är auktoriserad som advokat i en annan stat inom Europeiska unionen och utövar stadigvarande advokatverksamhet i Sverige under sitt hemlands titel, skall vara registrerad hos advokatsamfundet.

text: Ansökan om registrering prövas av samfundets styrelse. Till ansökningen skall fogas de handlingar som styrelsen föreskriver eller som sökanden annars vill åberopa.

text: I ett avslag på en ansökan om registrering skall skälen för beslutet anges.

text: Bestämmelserna i dessa stadgar om ledamot av samfundet tillämpas också på den som registrerats enligt

text: första stycket

text: Bestämmelserna i denna paragraf gäller också för den som till följd av föreskrift enligt

text: 8 kap. 11 § rättegångsbalken

text: är skyldig att registrera sig hos samfundet. Beslut (

ordinal: 4 a

beteckning: 4 b §

text: I fall som avses i

text: 3 § tredje stycket

text: skall mottagandet av en ansökan bekräftas inom en månad samt sökanden underrättas för det fall nödvändiga handlingar skulle saknas. En ansökan skall behandlas och ett motiverat beslut fattas så snart som möjligt och senast inom fyra månader från det att en fullständig ansökan inkommit. Beslut (

ordinal: 4 b

beteckning: 4 c §

text: För att underlätta för en sökande som vill antas som ledamot i en advokatorganisation inom Europeiska unionen, Europeiska samarbetsområdet eller i Schweiz, skall Advokatsamfundet samarbeta med den behöriga organisationen i den andra staten. De upplysningar som utväxlas inom ramen för ansökningsförfarandet, skall behandlas konfidentiellt. Beslut (2007:705).

ordinal: 4 c

text: Om styrelse

text: Samfundets styrelse består av ordförande, vice ordförande och 18 andra ledamöter. Ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter väljs i nu nämnd ordning vid ordinarie fullmäktigemöte för två år, räknat från och med närmast följande 1 juli. Vartannat år utses ordförande, vice ordförande och åtta andra ledamöter, vartannat år tio ledamöter.

text: Vid val av andra ledamöter än ordförande och vice ordförande ska hänsyn tas till önskvärdheten av att samfundets samtliga avdelningar blir företrädda.

text: Den som vid utgången av den valperiod som han eller hon utsetts för kommer att ha varit ledamot i styrelsen under sex år i följd utan att ha varit ordförande eller vice ordförande, får inte för en tidigare period än den som börjar två år därefter utses till någon annan befattning inom styrelsen än som ordförande eller vice ordförande.

text: Om en ledamot i styrelsen väljs till ledamot av disciplinnämnden och tar emot detta uppdrag, ska han eller hon frånträda sitt uppdrag i styrelsen. Beslut (2013:741).

text: Om en ledamot i styrelsen avgår före utgången av den valperiod som han eller hon valts för, ska nödvändigt val av ersättare för återstoden av perioden genomföras.

text: Ett sådant ersättningsval får förrättas vid ett extra fullmäktigemöte men får också anstå till närmaste ordinarie fullmäktigemöte efter avgången. Den som valts träder omedelbart i tjänst. Beslut (2013:741).

text: Styrelsens säte är Stockholm.

text: Styrelsen och disciplinnämnden utövar tillsyn över advokatväsendet och har att tillse, att ledamot såväl vid utförande av talan inför domstol som i sin övriga verksamhet fyller de plikter, som åvilar honom.

text: Uppkommer fråga om disciplinärt ingripande mot ledamot på annat sätt än genom anmälan enligt

text: 40 §

text: , prövar styrelsen om ärendet skall hänskjutas till disciplinnämnden.

text: Om styrelsens befattning med ärende, som avses i

text: 8 kap. 7 § femte stycket rättegångsbalken

text: , är stadgat i

text: 45 §

text: . Beslut (

text: Styrelsen företräder samfundet, bevakar dess intressen och handhar dess angelägenheter samt beslutar å samfundets vägnar i alla ärenden, angående vilka ej annorlunda bestämmes i dessa stadgar.

text: att verkställa av fullmäktige fattade beslut,

text: att förvalta samfundets och dess särskilda fonders tillgångar,

text: att till ordinarie fullmäktigemöte avgiva förvaltningsberättelse för senast tilländalupna kalenderår,

text: att i fråga om ledamots anspråk på arvode och kostnader för utfört uppdrag på ledamotens, domstols eller skiljenämnds begäran själv eller genom utsedda sakkunniga avgiva utlåtande,

text: att på förfrågan eller eljest till ledamot avgiva vägledande uttalande angående advokatverksamhetens utövning,

text: att avgiva yttrande i av myndighet remitterat ärende och på eget initiativ å samfundets vägnar göra uttalande i lagstiftningsfråga eller annat ärende av betydelse för rättsutvecklingen eller advokatverksamheten,

text: att utse samfundets generalsekreterare och övriga tjänstemän,

text: att företräda samfundet i dess egenskap av aktieägare i Sveriges Advokaters Serviceaktiebolag, samt

text: att pröva anmälningar enligt

text: 31 § 1 mom.

text: sista stycket. Beslut (

text: På grund härav tillkommer det styrelsen bland annat:

text: Styrelsen sammanträder, när ordföranden finner det lämpligt eller minst fyra styrelseledamöter begär det, på en ort som styrelsen eller ordföranden bestämmer.

text: Kallelse med föredragningslista ska i god tid före sammanträde sändas till styrelsens ledamöter.

text: Styrelsens ledamöter är inte berättigade till annan ersättning än för sina reseutgifter enligt de grunder som fullmäktige fastställt. Beslut (2013:741).

text: Styrelsen är beslutsför när minst sju ledamöter är närvarande.

text: Beslut inom styrelsen fattas med enkel röstövervikt. Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder, utom vid val som i sådant fall avgörs genom lottning.

text: Styrelsens protokoll justeras av ordföranden och en ledamot. Beslut (2013:741).

text: Samfundets disciplinnämnd består av ordförande, vice ordförande samt nio andra ledamöter.

text: Ordförande, vice ordförande och sex övriga ledamöter väljes i nu nämnd ordning vid ordinarie fullmäktigemöte för fyra år, räknat från och med närmast följande 1 juli. Val förrättas vartannat år och avser, varannan gång ordförande och tre andra ledamöter, varannan gång vice ordförande och tre andra leda- möter.

text: Nämndens återstående tre ledamöter (

text: offentliga representanter

text: ) utses av regeringen. De förordnas en i sänder varje år för högst tre år i taget, räknat från den 1 juli. De offentliga representanterna hämtas utanför den personkrets, som enligt

text: 4 kap. 6 § rättegångsbalken

text: är undantagen i fråga om val till nämndeman.

text: Samfundsledamot som vid utgången av den valperiod, för vilken han senast utsetts, kommer att ha varit ledamot av disciplinnämnden under åtta år i följd utan att därunder ha varit ordförande eller vice ordförande, får inte för tidigare period än den, som börjar två år därefter, på nytt utses till annan befattning inom nämnden än som ordförande eller vice ordförande.

text: Väljes ledamot av disciplinnämnden till ledamot eller suppleant i styrelsen och mottager han detta uppdrag, skall han frånträda sitt uppdrag i nämnden. Beslut (1997:274).

text: Avgår av fullmäktige utsedd ledamot av disciplinnämnden innan den valperiod för vilken han valts gått till ända, skall om val av ersättare för återstoden av perioden gälla vad i

text: 6 §

text: är för där avsett fall stadgat. Beslut (

text: Disciplinnämnden har att handlägga frågor om disciplinärt ingripande mot ledamot i enlighet med stadgandena i

text: 43 §§

text: . Nämnden tillkommer att besluta om uteslutning ur samfundet, varning, erinran, straffavgift och uttalande enligt

text: 8 kap. 7 §

text: första-

text: fjärde styckena

text: rättegångsbalken

text: I den omfattning som närmare anges i

text: 40 §

text: kan disciplinnämnden för prövning om disciplinärt ingripande mot ledamot är påkallat arbeta på avdelningar, bestående av tre ledamöter varav en skall vara offentlig representant. Sådan avdelning kallas prövningsavdelning. Beslut (

text: Disciplinnämnden och prövningsavdelningar sammanträder på kallelse av nämndens ordförande å ort som denne bestämmer.

text: Kallelse med föredragningslista skall i god tid före samman- träde tillställas disciplinnämndens ledamöter.

text: De av fullmäktige utsedda ledamöterna i disciplinnämnden är icke berättigade till annan ersättning än för sina reseutgifter enligt av fullmäktige fastställda grunder. Beslut (1997:274).

text: Disciplinnämnden är beslutför, då minst sex ledamöter är närvarande. Prövningsavdelning är beslutför med två ledamöter.

text: Är disciplinnämnden inte beslutför på grund av att ledamot är jävig, ska ersättare utses. Endast den som tidigare har varit ledamot i disciplinnämnden kan vara ersättare. Ersättare utses av generalsekreteraren eller, om denne är jävig eller har förhinder, av ordföranden i styrelsen.

text: Vid omröstning inom disciplinnämnden gäller

text: rättegångsbalkens

text: regler om omröstning i brottmål i tillämpliga delar. Uppkommer fråga om uteslutning ur samfundet, röstas härom särskilt. För beslut om uteslutning fordras att minst sex ledamöter är ense om denna påföljd.

text: Disciplinnämndens protokoll justeras av ordföranden och en ledamot. Prövningsavdelning skall föra särskilt protokoll, som justeras av avdelningens ordförande och en ledamot. Beslut (2011:1011).

text: Disciplinnämnden beslutar om organisationen av prövningsavdelningarna. Beslut (1997:274).

text: Om kansli

text: Samfundet ska ha kansli i Stockholm under ledning av en generalsekreterare som är anställd i samfundets tjänst.

text: Till generalsekreterare får utses endast den som är advokat.

text: Generalsekreteraren är inte valbar till ledamot i styrelsen eller disciplinnämnden och inte heller till ledamot eller suppleant i fullmäktige. Beslut (2013:741).

text: Om räkenskaper och revision

text: Samnfundets räkenskaper skola varje år avslutad per den 31 december. Räkenskaperna och styrelsens förvaltning skola granskas av två årligen på ordinarie fullmäktigemöte utsedda revisorer. För envar av revisorerna utses en suppleant.

text: Om fullmäktige

text: Fullmäktige väljas av samfundets avdelningar på sätt i

text: 29 §

text: närmare stadgas.

text: Styrelsens ordförande och vice ordförande äro självskrivna ledamöter av fullmäktige.

text: Ordinarie fullmäktigemöte skall hållas under tiden den 15 maj - den 15 juni å dag, som styrelsen bestämmer.

text: För behandling av visst ärende skall extra fullmäktigemöte hållas, när styrelsen finner erforderligt eller då det skriftligen med angivande av anledningen begäres av minst tio fullmäktigeledamöter. I ärende, som skall behandlas å sådant möte, har styrelsen att avgiva utlåtande.

text: Skriftlig kallelse till fullmäktigemöte skall avsändas, till ordinarie fullmäktigemöte senast tre veckor och till extra fullmäktigemöte senast två veckor före mötet. Vid kallelsen skall fogas föredragningslista, upptagande de ärenden som vid mötet skolla förekomma till behandling.

text: Ledamot av fullmäktige, som har förfall, är skyldig att omedelbart anmäla detta. Vid förfall för ledamot, som utsetts av avdelning, skall kallas den suppleant från avdelningen, som längst tillhört samfundet, därest avdelningen icke bestämt annan ordning för suppleanternas inkallande.

text: När kallelse till fullmäktigemöte utgått, skall till samfundets ledamöter ofördröjligen utsändas underrättelse därom med uppgift å de ärenden, som vid mötet skola förekomma till behandling.

text: att behandla styrelsens förvaltningsberättelse och revisorernas berättelse samt besluta om ansvarsfrihet för styrelsen och, därest ansvarsfrihet vägrats, besluta om åtgärd med anledning därav,

text: att behandla styrelsen för Sveriges advokatsamfunds understödsfond förvaltningsberättelse och revisorernas berättelse samt besluta om ansvarsfrihet för understödsfondens styrelse och, därest ansvarsfrihet vägrats, besluta om åtgärd med anledning därav,

text: att välja samfundets styrelse och samfundets dicsiplinnämnd,

text: att välja revisorer och revisorssuppleanter,

text: att besluta om avgitfer till samfundet och till understödsfonden,

text: att, efter förslag av Sveriges Advokaters Serviceaktiebolag, besluta om serviceersättning till bolaget, samt

text: att behandla ärende, som styrelsen hänskjutit till mötet eller som ledamot av samfundet före den 15 april skriftligen hos styrelsen föreslagit till behandling.

text: Ordinarie fullmäktigemöte tillkommer:

text: Å fullmäktigemöte må till avgörande företagas allenast ärende, som varit upptaget på föredragningslistan eller som står i omedelbart samband med sådant ärende, mötet dock obetaget att förrätta ersättningsval enligt vad i

text: och

text: 13 §§

text: därom är stadgat.

text: Fullmäktigemöte hålles å ort, som styrelsen bestämmer.

text: Vid behandlingen å fullmäktigemöte av andra ärenden än val äger envar ledamot av samfundet närvara och deltaga i förhandlingarna men ej i besluten.

text: Förhandlingarna vid fullmäktigemöte öppnas av styrelsens ordförande eller vid förfall för honom av vice ordföranden, varefter fullmäktige välja ordföranden vid mötet. Styrelsens ordföranden och vice ordförande äro icke valbara till ordförande.

text: För beslutförhet fordras att minst fyrtio ledamöter av fullmäktige eller suppleanter för dem äro närvarande vid mötet.

text: Omröstning å fullmäktigemöte sker öppet utom vid val, där sluten omröstning skall äga rum, om flera namn föreslås än valet avser. Vid sådan sluten omröstning äger varje röstande å röstsedel uppföra det antal namn omröstningen avser. Röst får avgivas allenast på namn, som föreslagits före omröstningen. Röstsedel, som upptager flera namn än valet avser, är ogiltig. Upptager röstsedel namn, som icke föreslagits före omröstningen, skall sådant namn anses som obefintligt. Avser omröstningen val av ordförande eller vice ordförande i styrelsen eller disciplinnämnden, är den vald, som erhåller mer än hälften av avgivna röster. Erhåller ej någon sådan majoritet, sker ny omröstning. Får ej heller därvid någon mer än hälften av avgivna röster, anställes en tredje en tredje omröstning mellan de två, som vid andra omröstningen erhållit de flesta rösterna. Den som därvid erhåller de flesta rösterna är vald. I händelse av lika röstetal vid andra eller tredje omröstningen skiljer lotten. Vid andra val än av ordförande eller vice ordförande i styrelsen eller disciplinnämnden äro de som vid omröstningen erhålla högsta röstetalen valda. Erhålla två eller flera lika röstetal, sker ny omröstning mellan dem. I händelse av lika röstetal vid denna omröstning skiljer lotten.

text: Beslut fattas, där dessa stadgar ej annorlunda bestämma, med enkel röstövervikt. Vid lika röstetal gäller i andra ärenden än vid val den mening, som ordföranden vid mötet biträder.

text: Fullmäktig äger icke deltaga i beslut om ansvarsfrihet för förvaltning, för vilken han är ansvarig, och ej heller i val av revisorer för granskning av sådan förvaltning.

text: Fullmäktiges protokoll justeras av ordföranden vid mötet och två fullmäktige.

text: Fullmäktiges ledamöter äro icke berättigade till annan ersättning än för sina reseutgifter enligt av fullmäktige fastställda grunder.

text: Av fullmäktige fattade beslut skola delgivas samfundets ledamöter.

text: Om allmänt advokatmöte

text: Allmänt advokatmöte skall hållas minst vart tredje år å tid och ort, som styrelsen bestämmer. Vid sådant möte bör förekomma föredrag eller diskussion angående spörsmål av betydelse för advokaternas organisation eller yrkesutövning eller av allmänt juridiskt intresse.

text: Kallelse till allmänt advokatmöte skall utsändas senast sex veckor före mötet.

text: Förhandlingarna å allmänt advokatmöte ledas av styrelsens ordförande eller vid förfall för honom av vice ordföranden.

text: Om avdelningar

text: Samfundets avdelningar är:

text: Norra avdelningen, omfattande Norrbottens, Västerbottens, Västernorrlands, Jämtlands samt Gävleborgs län.

text: Mellersta avdelningen, omfattande Dalarnas, Värmlands, Örebro, Västmanlands samt Uppsala län.

text: Stockholmsavdelningen, omfattande Stockholms samt Gotlands län.

text: Östra avdelningen, omfattande Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs samt Kalmar län.

text: Västra avdelningen, omfattande Västra Götalands samt Hallands län.

text: Södra avdelningen, omfattande Skåne och Blekinge län.

text: Utlandsavdelningen, för ledamöter som har sin verksamhet förlagd utomlands. Beslut (2001:768).

text: Ledamot tillhör den avdelning, inom vars område han eller hon har sin huvudsakliga verksamhet. Ledamot som inte längre driver advokatverksamhet, tillhör den avdelning inom vars område den huvudsakliga verksamheten senast bedrevs.

text: Tvist om vilken avdelning ledamot skall tillhöra avgöres av samfundets styrelse. Beslut (2001:768).

text: Avdelning skall antaga stadgar, vilka för att bliva gällande skola godkännas av samfundets styrelse.

text: I avdelnings stadgar skall intagas bestämmelse, att avdelningsmöte årligen skall hållas före mars månads utgång för val av ledamöter och suppleanter i fullmäktige, att avdelningsmöte därjämte skall hållas, när samfundets styrelse eller fullmäktige för behandling av uppgivet ärende så påfordra, samt att vid avdelningsmöte och sammanträde med avdelningsstyrelsen skall föras protokoll, varav avskrift skall inom fjorton dagar översändas till samfundets kansli.

text: Avdelning får av sina ledamöter uppta årsavgift. Beslut (2001:768).

text: Varje avdelning utser efter antalet av sina ledamöter vid närmast föregående årsskifte en ledamot av samfundets fullmäktige för varje påbörjad femtiondedel av antalet samfundsledamöter vid samma tid. Utlandsavdelningen utser dock minst två och andra avdelningar minst sex ledamöter.

text: En avdelning väljer lika många suppleanter som ledamöter.

text: Ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljs för ett år i sänder, räknat från och med närmast följande 1 maj. Den som vid utgången av den valperiod som han eller hon utsetts för kommer att ha varit ledamot av fullmäktige under sex år i följd, får inte för en tidigare period än den som börjar två år därefter utses till ledamot eller suppleant i fullmäktige.

text: En ledamot i samfundets styrelse är inte valbar till ledamot eller suppleant i fullmäktige. Om ledamot eller suppleant i fullmäktige som har utsetts av en avdelning väljs till ledamot i styrelsen och tar emot detta uppdrag, ska han eller hon frånträda sitt uppdrag i fullmäktige. Beslut (2013:741).

text: Samfundets styrelse äger att med omedelbar verkan upphäva beslut av avdelning eller avdelningsstyrelse, som strider mot samfundets eller avdelningens stadgar eller ej anses förenligt med samfundets intresse.

text: Om avgifter

text: 1 mom. Ledamot skall betala årlig avgift till samfundet. Avgiften utgår med lika belopp för varje ledamot.

text: Den som antagits till ledamot under andra halvåret betalar för det året halv årsavgift till samfundet.

text: Ledamot som inte driver advokatverksamhet och antingen fyllt sextio år eller av hälsoskäl är förhindrad att driva verksamhet betalar, om dessa förhållanden anmälts till samfundet, en avgift som uppgår till högst en tiondel av avgiften enligt

text: första stycket

text: . Beslut (

text: 2 mom. Serviceersättning till Sveriges Advokaters Serviceaktiebolag påföres advokatrörelse avseende alla däri verksamma jurister och utgår med belopp eller enligt de grunder för belopps bestämning som fullmäktige fastställer för ett kalenderår i sänder. Helt belopp utgår för jurist som är verksam i rörelsen den 1 juli under det kalenderår ersättningen avser medan halvt belopp utgår för den som påbörjar verksamhet i rörelsen efter den 1 juli under det kalenderår ersättningen avser.

text: Ledamot som är rörelseidkare eller företagsledare i advokataktiebolag skall ansvara för att serviceersättning erlägges för den advokatrörelse han bedriver eller förestår. Beslut (2001:768).

text: 3 mom. Styrelsen får, om det finns skäl till det, befria ledamot från skyldighet att betala årsavgift till samfundet intill det belopp som skall betalas enligt 1 mom. sista stycket. Om synnerliga skäl föreligger får ledamot befrias från att betala hela årsavgiften. Det sistnämnda gäller också årsavgift som bestämts enligt 1 mom. sista stycket.

text: Styrelsen får vidare efter servicebolagets hörande, om det finns särskilda skäl till det, helt eller delvis medge ledamot befrielse från skyldighet att betala serviceersättning till servicebolaget.

text: Styrelsen får besluta om uttag a conto av avgift till samfundet och serviceersättning till Sveriges Advokaters Serviceaktiebolag att betalas i början av varje kalenderår för senare avräkning mot den avgift och ersättning som ordinarie fullmäktige beslutar. Beslut (2001:768).

text: Där fullmäktige så beslutar, skall ledamot till Sveriges advokatsamfunds understödsfond erlägga årsavgift, som skall utgå med lika belopp för varje ledamot.

text: Vad som är stadgat i

text: 31 § 1 mom.

text: andra stycket

text: och

text: mom.

text: första stycket

text: , skall äga motsvarande tillämpning beträffande avgifter till understödsfonden. Beslut (

text: /Upphör att gälla 2001-01-01 genom beslut (2000:739). Ledamot är skyldig att ingå skiljeavtal i tvist med huvudman om arvode och kostnad för utfört uppdrag, om huvudmannen eller -- om denne anlitat rättsskyddsförsäkring -- vederbörande försäkringsbolag inom ett år från sluträknings avgivande hos styrelsen skriftligen begär det.

text: Lagen om skiljemän skall tillämpas med de tillägg och ändringar som anges nedan.

text: Skiljedom meddelas, enligt beslut av styrelsen, antingen av styrelsen eller av en särskild skiljenämnd, bestående av tre eller fem av styrelsen för varje särskilt fall, inom eller utom styrelsen, utsedda samfundsledamöter.

text: Skiljedom skall meddelas senast sex månader efter det skiljenämnden utsetts. Styrelsen äger dock på framställning av part eller skiljenämnden förlänga denna tid då skäl är därtill.

text: Där styrelsen prövar tvisten skall bestämmelserna i

text: 11 § första

text: och

text: andra styckena

text: av dessa stadgar gälla. Styrelsens och den särskilda skiljenämndens ledamöter får inte av part ta emot eller betinga sig ersättning.

text: Den särskilda skiljenämndens ledamöter är berättigade till ersättning av samfundet för sina reseutgifter enligt samma grunder, som gäller för ledamöter av styrelsen.

text: Ledamot som är part i tvisten skall svara för sina egna kostnader för förfarandet.

text: Föreligger avtal om arvode eller ersättning i övrigt för uppdrags utförande, är styrelsen och den särskilda skiljenämnden vid sin prövning inte bundna härav, om avtalet visas vara oförenligt med huvudmannens eller försäkringsbolagets berättigade intresse. Har verkställd debitering av arvode eller kostnad godkänts får styrelsen och den särskilda skiljenämnden, där debiteringen är uppenbart obillig samt omständigheterna i övrigt därtill föranleder, lämna godkännandet utan avseende. Beslut (2000:739).

text: Om yrkesplikter

text: Vid utövande av sin verksamhet skall ledamot redbart och nitiskt utföra honom anförtrodda uppdrag och i allt iakttaga god advokatsed.

text: Ledamot är skyldig att, där god advokatsed så fordrar, förtiga vad han erfar i sin yrkesutövning.

text: Det åligger ledamot att hålla penningmedel och andra tillgångar, som tillhöra hans huvudmän, skilda från vad honom tillhör.

text: Efter fullmäktiges hörande äger styrelsen utfärda närmare föreskrifter angående ledamöternas förvaltning av medel och andra tillgångar, som avses i

text: första stycket

text: , samt angående ledamöternas bokföring.

text: Innan fullmäktige höras i ärende, som i

text: andra stycket

text: avses, skall styrelsen bereda avdelningarna tillfälle att å avdelningsmöte behandla föreliggande förslag och avgiva yttrande däröver.

text: Ledamot skall upprätthålla och utveckla sin yrkeskompetens.

text: Styrelsen får utfärda närmare föreskrifter om ledamöternas skyldigheter att i detta syfte genomgå professionell vidareutbildning och lämna uppgifter om detta till styrelsen. Beslut (2003:570).

text: Ledamot må icke, där detta strider mot god advokatsed, frånträda mottaget uppdrag.

text: I advokatverksamhet som bedrivs i bolagsform får endast advokat vara delägare eller bolagsman, om inte styrelsen medger undantag. Beslut (1995:1103).

text: Ledamot äger icke vid sidan av sin advokatrörelse utöva annan verksamhet av den art eller omfattning, att den kan menligt inverka på hans självständighet eller eljest är oförenlig med hans ställning som advokat.

text: Om disciplinärenden

text: Göres hos samfundet anmälan mot ledamot av klient eller annan som berörs av saken eller väcker styrelsen fråga om disciplinärt ingripande mot ledamot, upptages ärendet av disciplinnämnden, vanligen först av prövningsavdelning. Är prövningsavdelning enig om att disciplinär påföljd inte är påkallad och är ledamöterna ense om beslutets innehåll, får prövningsavdelningen avgöra ärendet. I annat fall skall ärendet hänskjutas till disciplinnämnden.

text: Disciplinnämndens ordförande får besluta att ärende skall hän- skjutas till nämnden för avgörande utan att det först behandlas på prövningsavdelning. Beslut (1997:274).

text: Om anmälan mot ledamot avser omständigheter, som ligger mer än tre år tillbaka i tiden, är disciplinnämnden ej skyldig att upptaga anmälan till prövning. Beslut (1997:274).

text: Disciplinnämndens beslut, liksom beslut av prövnings- avdelning av innebörd att ärende inte hänskjutes till nämnden, skall tillställas den ledamot, mot vilken anmärkning framställts, Justitiekanslern och styrelsen. Prövningsavdelnings beslut tillställs dock styrelsen endast om den begär det. Har ärendet upptagits på grund av anmälan enligt

text: 40 §

text: , skall även anmälaren få del av beslutet, såvida han ej återkallat anmälan.

text: Styrelsens beslut om avskrivning av anmälan mot ledamot skall tillställas anmälaren, ledamoten och Justitiekanslern.

text: Har anmälan mot ledamot avskrivits eller har i upptaget ärende om disciplinärt ingripande beslut meddelats av innebörd att ärendet ej hänskjutes till disciplinnämnden, får Justitiekanslern, inom fyra veckor efter det att han fått del av beslutet, hos nämnden påkalla åtgärd mot ledamoten. Beslut (1997:274).

text: I disciplinärende skall den ledamot ärendet rör beredas tillfälle att yttra sig över framställd anmärkning, om ej särskild omständighet föranleder annat.

text: Ledamot, mot vilken anmärkning framställts, är pliktig att efter anmaning avgiva skriftligt yttrande, att förete de handlingar som disciplinnämnden eller generalsekreteraren ålägger honom att tillhandahålla samt att på kallelse personligen infinna sig inför nämnden.

text: Disciplinnämnden får bestämma att muntlig förhandling skall hållas vid behandling av ärende i nämnden. Om ej särskilda skäl föranleder annat, skall sådan förhandling äga rum när uteslutning ur samfundet kan komma i fråga som påföljd. Därvid skall en av styrelsen utsedd advokat utföra den talan som föranledes av anmälan eller på annat sätt framkommen anmärkning. Styrelsens förordnande sker efter anmälan av nämnden eller generalsekreteraren. Uppdraget får inte ges till den som är ledamot av disciplinnämnden.

text: Om den ledamot, mot vilken anmärkning framställts, bedömes vara i behov av biträde för sitt försvar men inte själv anlitar sådant, får disciplinnämnden förordna försvarare för honom vid ärendets behandling i nämnden. Ersättning till försvarare som utsetts av nämnden skall utges av samfundet med belopp som bestämmes av disciplinnämnden. Detsamma gäller ersättning till försvarare som den ledamot, mot vilken anmärkning framställts, själv utsett, om nämnden bedömt sakens beskaffenhet vara sådan att ledamoten behöver biträde för sitt försvar. Nämnden kan förplikta den ledamot, mot vilken anmärkning riktats, att helt eller delvis till samfundet återgälda dess kostnad för försvaret.

text: Beslut om uteslutning, varning eller erinran skall angiva de skäl varå beslutet grundas. Beslut (1997:274).

text: Beslut, varigenom ledamot uteslutits ur samfundet, skall, så snart beslutet går i verkställighet, delgivas samfundets ledamöter och rikets allmänna domstolar. Har beslut om uteslutning upphävts, skall meddelande därom lämnas samfundets ledamöter och nämnda domstolar, om beslutet tidigare delgivits dem. Detsamma gäller ett beslut om upphävande av en registrering enligt

text: 4 a §

text: Förordning (2000:739).

text: Advokatsamfundets disciplinära verksamhet omfattar i vissa fall också den som auktoriserats som advokat i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz. I ett disciplinärt förfarande mot en sådan advokat skall advokatsamfundet, så snart förfarandet inleds, samarbeta och utbyta information med den behöriga myndigheten eller organisationen i den andra staten. Beslut (2002:740).

text: Om uteslutning av ledamot, som ej längre är behörig att vara advokat

text: Uppkommer i styrelsen fråga om uteslutning av ledamot eller upphävande av registrering enligt

text: , skall styrelsen, innan beslut fattas i ärendet, bereda ledamoten tillfälle att yttra sig.

text: Beslut om uteslutning eller upphävande av registrering skall angiva de skäl, varå beslutet grundas.

text: Styrelsens beslut skall tillställas den det rör och Justitiekanslern. Vad i

text: 44 §

text: är stadgat skall äga motsvarande tillämpning. Beslut (

text: En ledamot är skyldig att lämna de uppgifter till styrelsen som behövs för dess tillsyn över advokatväsendet. Styrelsen får efter att fullmäktige fått tillfälle att yttra sig meddela närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. Innan fullmäktige hörs, ska styrelsen ge avdelningarna tillfälle att behandla förslaget på ett avdelningsmöte och lämna yttrande över förslaget.

text: Inom sju månader efter utgången av varje räkenskapsår ska den advokat som bedriver egen verksamhet till samfundets kansli skicka in en revisorsrapport om att bokföringen skett enligt lag och samfundets bokföringsreglemente, samt att bestämmelserna i reglementet i övrigt iakttagits. Om revisionsberättelsen avviker från standardutformningen ska även denna skickas in till samfundet.

text: Om en revisorsrapport inte kommer in inom angiven tid har styrelsen rätt att utse en auktoriserad eller godkänd revisor som på advokatens bekostnad ska utföra en revision och avge en sådan rapport till styrelsen.

text: Styrelsen får förordna att granskningen av en ledamots bokföring och medelsförvaltning ska utföras av en auktoriserad revisor som styrelsen utser. Ledamoten är i sådant fall skyldig att tillhandahålla sina diarier och räkenskaper med tillhörande handlingar.

text: Vad en revisor får kännedom om vid en revision enligt

text: tredje stycket

text: eller granskning enligt

text: fjärde stycket

text: får endast röjas i den mån revisionen eller granskningen ger anledning till anmärkning.

text: När det finns särskilda skäl, får styrelsen besluta att en ledamots diarier och räkenskaper med tillhörande handlingar ska granskas av generalsekreteraren eller visas upp för styrelsen.

text: Vid en granskning enligt fjärde och sjätte styckena är ledamoten, om det begärs av den som utför granskningen, skyldig att hämta in de kontokuranter, besked eller andra uppgifter från bank, klient eller någon annan som behövs för kontroll av ledamotens förvaltning och räkenskaper. Ledamoten ska visa upp uppgifterna för den som utför granskningen. Om inte ledamoten tillhandahåller uppgifterna inom en rimlig tid, får den som utför granskningen själv hämta in uppgifterna. Beslut (2016:976).

text: Om tystnadsplikt för styrelseledamot m.fl.

text: Ledamöter och suppleanter i styrelsen, ledamöter av disciplinnämnden, generalsekreteraren och andra advokater som har deltagit i handläggningen av disciplinärenden eller andra tillsynsärenden hos samfundet samt ledamöter och suppleanter i Konsumenttvistnämnden får inte obehörigen för någon annan yppa vad de på grund av en samfundsledamots skyldighet att lämna uppgifter och tillhandahålla handlingar har fått veta om honom eller henne och hans eller hennes verksamhet. Beslut (2015:416).

text: Om skadeupprättande åtgärder

text: Fullmäktige äga besluta om kollektiv försäkring eller fond för upprättande av skada till följd av brottsligt förfarande från ledamots eller hos ledamot anställds sida. Innan sådant beslut fattas, skall tillfälle beredas avdelningarna att å avdelningsmöte behandla föreliggande förslag och avgiva yttrande däröver.

text: Ha fullmäktige fattat beslut varom i

text: första stycket

text: är stadgat, är ledamot skyldig att erlägga härav föranledd avgift, vilken skall för år räknat utgå enligt de grunder som fullmäktige beslutar. Beträffande avgift som nu sagts skall vad i

text: 31 § 3

text: mom är stadgat äga motsvarande tillämpning.

text: Förordning (1988:168).

text: Om ledamots utträde

text: Om skyldighet i vissa fall för ledamot att genast utträda ur samfundet är stadgat i

text: rättegångsbalken

text: Vill ledamoten eljest utträda ur samfundet, skall han hos styrelsen göra skriftlig ansökan därom. Ansökningen skall föredragas vid närmast följande sammanträde med styrelsen. Föreligger mot ledamoten anmärkning av allvarlig beskaffenhet, äger styrelsen förordna, att med ansökningens behandling skall anstå i avbidan på prövning av den mot ledamoten framställda anmärkningen. Eljest skall ansökningen bifallas.

text: Försummar ledamot att betala stadgeenlig avgift till samfundet, serviceersättning till Sveriges Advokaters Serviceaktiebolag eller stadgeenlig avgift till den avdelning han tillhör eller straffavgift och fullgör han icke efter anmaning sina skyldigheter härutinnan inom tid, som styrelsen bestämmer, skall styrelsen förklara att han utträtt ur samfundet.

text: Styrelsen får helt eller delvis eftergiva straffavgift, om särskilda skäl föreligger. Beslut (1982:1115).

text: Om offentliggörande av vissa beslut

text: Styrelsen ska se till att det blir allmänt känt att någon har antagits som ledamot av samfundet eller avgått ur det.

text: Disciplinnämnden får bestämma att ett beslut av nämnden i ett disciplinärende ska offentliggöras helt eller delvis.

text: Konsumenttvistnämnden får bestämma att ett beslut av nämnden ska offentliggöras helt eller delvis. Beslut (2015:416).

text: Om Konsumenttvistnämnden

text: Konsumenttvistnämnden ska bestå av fem ledamöter och fem suppleanter. Av ledamöterna ska två vara advokater, två företräda konsumentintresset och en vara före detta ordinarie domare.

text: Ordföranden i Konsumenttvistnämnden ska vara före detta ordinarie domare.

text: Ett ärende får avgöras av tre ledamöter, varav en advokat, en företrädare för konsumentintresset och en före detta ordinarie domare.

text: Ordföranden i Konsumenttvistnämnden får avvisa eller avskriva ett ärende.

text: Ordföranden i Konsumenttvistnämnden får även besluta att generalsekreteraren, eller den jurist på samfundets kansli som generalsekreteraren utser, får avvisa eller avskriva ett ärende. Beslut (2016:976).

text: Advokatsamfundets styrelse utser ledamöter och suppleanter i Konsumenttvistnämnden. Samtliga ledamöter och suppleanter förordnas för tre år i taget.

text: En ledamot får inte omväljas om han eller hon kommer att ha varit ledamot av Konsumenttvistnämnden under sex år i följd vid utgången av den valperiod som han eller hon utsetts för. Beslut (2015:416).

text: Om en ledamot eller suppleant i Konsumenttvistnämnden avgår innan den valperiod som han eller hon valts för har gått till ända, ska en ersättare utses för den återstående perioden. Beslut (2015:416).

text: Vid omröstning i Konsumenttvistnämnden gäller

text: rättegångsbalkens

text: regler om omröstning i tvistemål i tillämpliga delar. Beslut (

text: I fråga om jäv för Konsumenttvistnämndens ledamöter och suppleanter gäller

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: i tillämpliga delar. Beslut (

text: Om ärenden i Konsumenttvistnämnden

text: Konsumenttvistnämnden ska pröva tvister mellan en konsument och en advokat eller advokatbyrå om en tjänst som advokaten eller advokatbyrån tillhandahållit konsumenten. Beslut (2015:416).

text: Med

text: konsument

text: avses en fysisk person som agerar för ett ändamål som faller utanför den egna närings- eller yrkesverksamheten. Beslut (2015:416).

text: En konsument kan skriftligen begära prövning av ett ärende, efter att ha betalat en ansökningsavgift som Advokatsamfundet bestämmer. Beslut (2015:416).

text: Advokaten och i förekommande fall advokatbyrån är skyldig att medverka i Konsumenttvistnämndens prövning, om en lösning i samförstånd inte har kunnat uppnås.

text: Konsumenttvistnämnden får anmäla andra anspråk än arvode till advokatens försäkringsbolag. Beslut (2015:416).

text: konsumenten inte har försökt uppnå en lösning i samförstånd med advokaten,

text: värdet av det som yrkas understiger 1 000 kronor,

text: värdet av det som yrkas överstiger 200 000 kronor,

text: ärendet kommer in senare än ett år efter det att konsumenten skriftligen framställde klagomålet till advokaten, såvida det inte finns synnerliga skäl,

text: ärendet inleds av okynne eller saknar grund,

text: den komplettering som nämnden begärt inte kommer in från konsumenten,

text: utredningen är bristfällig och det inte går att avhjälpa bristen,

text: ärendet med hänsyn till nämndens arbetsformer inte lämpar sig för prövning av nämnden eller allvarligt skulle förhindra nämnden från att fungera effektivt, eller

text: ärendet handläggs eller är avgjort av domstol. Beslut (2015:416).

text: Konsumenttvistnämnden prövar inte ett ärende om

text: Om det redan av innehållet i ett ärende framgår att tvisten enligt någon av grunderna i

text: 61 §

text: inte kan behandlas, ska Konsumenttvistnämnden tillhandahålla båda parterna ett motiverat beslut om avvisning inom tre veckor från det att ärendet togs emot. Om någon grund för avvisning enligt

text: 61 §

text: framkommer senare under handläggningen av ärendet, ska beslut om avvisning fattas så snart som möjligt. Beslut (

text: I ärenden hos Konsumenttvistnämnden ska den advokat som ärendet rör ges tillfälle att inkomma med ett skriftligt yttrande, om inte särskilda omständigheter motiverar något annat. Beslut (2015:416).

text: Förfarandet inför Konsumenttvistnämnden är skriftligt. Beslut (2015:416).

text: Konsumenttvister ska avgöras inom 90 dagar från det att de är färdiga för beslut. Konsumenttvistnämnden ska skriftligen underrätta parterna när ett ärende är färdigt för beslut.

text: Om en tvist är komplicerad kan tiden för avgörande enligt

text: första stycket

text: förlängas. I sådana fall ska parterna underrättas om detta och om hur lång tid det kan förväntas ta att pröva tvisten. Beslut (

text: Ett ärende kan förklaras vilande av Konsumenttvistnämnden om tvisten prövas hos advokatens försäkringsgivare. Beslut (2015:416).

text: Parterna svarar för sina egna kostnader för förfarandet. Beslut (2015:416).

text: Beslut från Konsumenttvistnämnden ska vara skriftliga och motiverade.

text: Konsumenttvistnämndens beslut kan inte överklagas. Beslut (2015:416).

text: Om ändring av stadgarna

text: Ändringar av dessa stadgar beslutas av fullmäktige.

text: Innan ett sådant beslut fattas, ska avdelningarna ges tillfälle att behandla det aktuella förslaget på ett avdelningsmöte och sedan yttra sig över det.

text: För att ett beslut om stadgeändring ska vara giltigt, krävs det antingen att beslutet har fattats på ett ordinarie fullmäktigemöte och då har fått stöd av minst tre fjärdedelar av hela antalet fullmäktige eller att beslutet fattats på två på varandra följande ordinarie fullmäktigemöten och på det möte som hålls sist har fått stöd av minst två tredjedelar av de närvarande fullmäktige.

text: En beslutad stadgeändring ska fastställas av regeringen för att bli gällande. Beslut (2015:416).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1964.

type: stycke

text: Vad i

text: 5 §

text: lagen den 25 april 1930 angående införande av lagen om testamente är stadgat om giltighet i visst fall av förordnande, som enligt

text: 1 kap. 2 §

text: sistnämnda lag skulle sakna laga verkan, skall med avseende å förordnande av det innehåll som avses i

text: 1 §

text: denna lag gälla allenast om testator avlidit före lagens ikraftträdande.

type: overgangsbestammelse

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1978.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om kungörande som har beslutats eller börjat verkställas före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 25 §

rpubl:andrar: ändr. 39 §

dcterms:identifier: SFS 1963:583 i lydelse enligt SFS 1999:1042

dcterms:title: Lag (1963:583) om avveckling av fideikommiss

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Fideikommiss, som upprättats för obegränsad tid till förmån för medlemmar av en eller flera släkter, skall avvecklas enligt vad i denna lag sägs.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: I denna lag förstås med innehavare av fideikommiss den som innehar egendomen med den rätt som följer av fideikommissurkunden. Besittes efter förutvarande innehavares död egendomen enligt särskild föreskrift av efterlevande make, dödsbodelägare eller annan, skall dock den anses som fideikommissets innehavare, vilken skulle varit berättigad att innehava egendomen, om sådan särskild rätt ej funnits.

text: Med fideikommissinnehavarens efterträdare förstås den som enligt fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande är berättigad att, när innehavarens rätt upphör, bliva ny innehavare av fideikommisset. Såsom efterträdare skall dock, om fideikommisset enligt urkunden ej må tillträdas av innehavare av annat fideikommiss, ej anses den som jämlikt

text: 7 §

text: tagit och icke därefter avstått från efterträdarandel i annat fideikommiss än det varom är fråga.

text: Tiden för upphörandet

beteckning: 3 §

text: Fideikommiss som avses i

text: 1 §

text: skall, om ej i denna lag annorlunda stadgas, upphöra, när den som vid lagens ikraftträdande är innehavare av fideikommisset avlider.

beteckning: 4 §

text: Är vid fideikommiss i lös egendom, som ej skall åtfölja visst fastighetsfideikommiss, den i

text: 3 §

text: angivne innehavarens efterträdare avlad före instiftandet eller, om fideikommisset instiftats genom testamente, före testators död, skall fideikommisset upphöra först när den innehavare avlider, vars efterträdare är avlad efter sagda tidpunkt.

beteckning: 5 §

text: Frånträder innehavare, vid vars död fideikommisset eljest skolat upphöra, egendomen för att kunna tillträda annat fideikommiss eller taga efterträdarandel däri jämlikt

text: 7 §

text: , skall fideikommisset upphöra, när näste innehavare avlider.

beteckning: 6 §

text: Har fideikommissegendom synnerligt kulturhistoriskt värde eller äro eljest särskilda skäl därtill, må regeringen förordna att fideikommissurkundens bestämmelser skola äga tillämpning tills vidare eller till dess i beslutet angiven innehavare av fideikommisset avlider.

text: Lag (1999:1042).

text: Egendomens fördelning

beteckning: 7 §

text: När fideikommiss upphör, skall den avlidnes efterträdare taga hälften av egendomen. I återstoden skall tagas arv eller testamente som om den tillhört den avlidne.

beteckning: 8 §

text: Vid skifte av egendomen äger efterträdaren, utan hinder av vad i testamente må vara förordnat, på sin lott erhålla fideikommissets huvudgård med där förvarade samlingar så ock annan fast egendom, på vilken bedrives jord- eller skogsbruk och som lämpligen bör bevaras odelad. Finnas flera huvudgårdar, må efterträdaren taga en av dem efter eget val. Förslår ej lotten, må efterträdaren lämna lösen i pengar.

beteckning: 9 §

text: Innehåller fideikommissurkunden föreskrift om vem egendomen skall tillfalla därest fideikommisset upphäves, länder denna föreskrift till efterrättelse utan hinder av vad i

text: och

text: 8 §§

text: stadgas.

text: Finnes ej efterträdare, skall i egendomen tagas arv eller testamente som om den tillhört den avlidne. Föreskrives i fideikommissurkunden för sådant fall, att egendomen skall fördelas mellan siste innehavarens arvingar eller andra släktmedlemmar eller användas för välgörande eller annat ändamål, länder i stället denna föreskrift till efterrättelse.

text: Förmåner m.m.

text: Utan hinder av att fideikommisset upphört, må envar njuta till godo den rätt att efter innehavarens död kvarsitta till fardag, som må tillkomma honom enligt fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande eller ock enligt förordningen den 3 april 1810 huruledes rättelse och förklaring uti gjorde fideikommissförfattningar må sökas samt vad i avseende på fardag av fideikommissegendom kommer att iakttagas.

text: Äger efterlevande make eller annan enligt fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande rätt till annan förmån än i

text: 11 §

text: sägs, må han njuta förmånen till godo, ändå att fideikommisset upphört. Är han på grund av vad i denna lag stadgas berättigad att taga del i egendomen, äger han dock icke utan att avstå därifrån tillgodonjuta förmånen; utan hinder av vad nu sagts må likväl förmån, som börjat utgå före fideikommissets upphörande, tillgodonjutas intill dess den till förmånen berättigade tagit del i egendomen.

text: Var innehavaren skyldig att i enlighet med vad i fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande stadgas svara för underhåll av grav, understöd åt fattiga eller annat dylikt, skall det avsedda ändamålet i erforderlig mån tillgodoses även efter det fideikommisset upphört.

text: Pension eller annan dylik förmån vilken, när fideikommisset upphör, utgår på grund av tjänst eller annan arbetsanställning, som förmånstagaren eller anhörig till honom innehaft på fideikommiss- fastighet, må även därefter njutas till godo.

text: Vad nu sagts skall äga motsvarande tillämpning på pension eller annan dylik förmån i anledning av arrende.

text: Förmån som avses i

text: 11 §

text: 12 § första stycket

text: eller

text: 13 §

text: skall, om det begäres av förmånstagaren, säkerställas genom inteckning i fastighet eller på annat betryggande sätt. Är förmånen bestämd annorledes än i pengar, skall den, om skäl äro därtill, på yrkande av egendomens ägare ersättas med penningbelopp att utgå på en gång eller å särskilda tider.

text: Vad nu sagts skall i tillämpliga delar gälla jämväl i fall som avses i

text: 12 § andra stycket

text: Nyttjanderättsavtal

text: Har före fideikommissets upphörande slutits arrende- eller hyres- avtal beträffande sådan fastighet, som ej är att anse såsom huvudgård, gäller avtalet jämväl för den som erhåller egendomen jämlikt denna lag; dock skall, om de avtalade villkoren med hänsyn till förhållandena vid tiden för avtalets ingående icke kunna anses skäliga eller eljest äro i väsentlig mån stridande mot hans berättigade anspråk, vara honom öppet att uppsäga avtalet. Sker ej uppsägning inom sex månader efter det ägaren tillträdde egendomen, är han sin rätt förlustig.

text: Uppsäges avtalet av anledning som nu sagts, är ägaren, om han ej åtnöjes med det i avtalet betingade vederlaget, berättigad att av nyttjanderättshavaren erhålla skälig ersättning för den tid denne efter ägarens tillträde av egendomen utövat nyttjanderätten.

text: Har i avtalet intagits villkor, som strider mot vad i denna paragraf är stadgat, är villkoret utan verkan mot nyttjanderättshavaren.

text: Större jord- och skogsegendomar

text: Har fast egendom, på vilken bedrives jord- eller skogsbruk, sådan storlek, belägenhet och beskaffenhet i övrigt, att dess bevarande såsom en enhet är av betydande allmänt intresse, må regeringen, om det erfordras för att förebygga uppdelning av egendomen, i samband med fideikommissets avveckling förordna att egendomen skall mot lösen avstås till staten eller till kommun, som regeringen bestämmer.

text: Inlösningsrätten må förklaras omfatta även sågverk och annan fast anläggning, som lämpligen bör nyttjas i samband med jord- eller skogsbruket, samt, om det finnes påkallat för vinnande av lämplig ägoanordning eller ändamålsenlig drift, jämväl annan mark.

text: Beträffande inlösen skola i tillämpliga delar gälla de allmänna bestämmelserna i lagen om expropriation.

text: Lag (1999:1042).

text: Kulturvärden

text: Till förebyggande av att samling av möbler, tavlor, böcker eller andra föremål av särskilt kulturhistoriskt värde erhåller försämrad vård, skingras eller bortflyttas, må regeringen, när fideikommisset avvecklas, förordna att samlingen skall mot lösen avstås till staten eller kulturvårdande institution, som regeringen bestämmer.

text: Kan enighet ej nås om lösesummans storlek, skall frågan avgöras av skiljemän. Beträffande sådan tvist skall lagen om skiljemän gälla i tillämpliga delar; dock skall inlösaren, om ej synnerliga skäl till annat föranleda, svara för ersättningen till skiljemännen och gälda motpartens skäliga kostnad för förfarandet.

text: Lag (1999:1042).

text: Fideikommissnämnden

text: Avvecklingen av fideikommiss skall ske under medverkan av en särskild nämnd, fideikommissnämnden.

text: Fideikommissnämnden skall utreda frågor som avses i

text: och

text: 38 §§

text: samt hos regeringen göra de framställningar, som föranleds av utredningen. Vidare skall nämnden genom rådgivning och på annat sätt verka för att lagens syften fullföljs samt meddela beslut, som enligt vad nedan stadgas ankommer på nämnden.

text: Lag (1999:1042).

text: Fideikommissnämnden består av ordförande och fyra ledamöter, vilka utses av regeringen för en tid av fem år eller, vid komplettering av nämnden, för återstående tid av löpande period. Suppleanter utses till det antal regeringen bestämmer.

text: Har fideikommissnämnden avslagit framställning om tillstånd eller medgivande som avses i

text: 29 §§

text: , må klagan över beslutet föras hos regeringen genom besvär, vilka skola ingivas till nämnden. I övrigt må talan ej föras mot beslut av fideikommissnämnden enligt denna lag.

text: Närmare föreskrifter om nämnden och dess verksamhet meddelas av regeringen.

text: Lag (1999:1042).

text: Fideikommissnämnden och den nämnden förordnar äga erhålla tillträde till egendom, som omfattas av avvecklingen, samt taga del av handlingar, som röra egendomen. Den som har egendomen i sin vård är pliktig att efter anmaning lämna nämnden förteckning över egendomen.

text: Underlåter någon att ställa sig till efterrättelse vad nämnden med stöd av denna paragraf föreskrivit, äger nämnden förelägga honom vite.

text: Förfarandet vid avvecklingen

text: Avlider fideikommissinnehavare, skall den som har egendomen i sin vård inom en månad anmäla dödsfallet till fideikommissnämnden.

text: När fideikommiss upphör enligt vad ovan stadgas, skall fideikommissets egendom behandlas som ett särskilt bo, fideikommissbo.

text: Om förvaltning och utredning av fideikommissbo samt om skifte av boets egendom skall, i den mån ej annat följer av bestämmelerna i denna lag, vad i 18-20 och 22-

text: 24 kap.

text: ärvdabalken

text: sägs äga motsvarande tillämpning. I fråga om konkurs, så ock om laga domstol och delgivning skall i tillämpliga delar gälla vad i allmän lag är stadgat för dödsbo.

text: Fideikommissurkunden skall intagas i bouppteckningen eller fogas därvid i bestyrkt avskrift.

text: Fideikommissnämnden äger påkalla, att egendomen avträdes till förvaltning av boutredningsman. Har egendomen avträtts till sådan förvaltning, må delägarna icke utan nämndens medgivande själva övertaga förvaltningen.

text: Boutredningsman skall vid fullgörandet av sitt uppdrag samråda med nämnden. Han är pliktig att på begäran lämna nämnden upplysningar om boet och dess förvaltning.

text: På ansökan av fideikommissboet eller delägare däri skall rätten genom kungörelse förelägga dem som vilja göra gällande anspråk på annan förmån än fardagsrätt eller på fullgörande av skyldighet som sägs i

text: 12 § andra stycket

text: att inom viss tid ej understigande tre och ej överstigande sex månader från kungörandet hos rätten anmäla anspråken vid äventyr att dessa eljest förfalla, om de ej ändå äro kända.

text: Ansökningen skall göras hos rätten i den ort där fideikommissets huvudgård är eller, om huvudgård ej finnes, rätten i den ort där den avlidne fideikommissinnehavaren skolat svara i tvistemål i allmänhet. Vid ansökningen skall vara fogad förteckning över kända anspråk. Sedan kungörelse utfärdats, skall den införas i Post- och Inrikes Tidningar och i ortstidning. Om handläggningen skall i övrigt vad om kallelse å okända borgenärer är stadgat äga motsvarande tillämpning.

text: Hava delägarna giltig anledning antaga att förmån som angives i urkunden ej vidare skall utgå, skall vid tillämpningen av denna paragraf den förmånen ej anses såsom känd.

text: Lag (1977:660).

text: Fideikommissnämnden äger under avvecklingen föra talan om säkerställande av ändamål som avses i

text: 12 § andra stycket

text: Fideikommissnämnden må meddela förbud vid vite att under avvecklingen utan nämndens tillstånd riva, ändra eller flytta byggnad, ändra trädgård eller parkanläggning eller skingra eller bortflytta samling som avses i

text: 17 §

text: Utan regeringens medgivande må ej under avvecklingen genom tillskott i samband med teckning av aktier överlåtas sådan fideikommissboet tillhörig egendom, som avses i

text: 1 §

text: lagen den 18 juni 1925 angående förbud i vissa fall för bolag, förening och stiftelse att förvärva fast egendom. I övrigt må icke under avvecklingen med mindre fideikommissnämnden medgiver det egendom, som ingår i fideikommissboet, överlåtas eller däröver eljest förfogas i vidare mån än som överensstämmer med sedvanlig hushållning.

text: Fideikommisskapital, som ställts under särskild förvaltning, må ej under avvecklingen utlämnas utan fideikommissnämndens medgivande.

text: Lag (1999:1042).

text: Utan fideikommissnämndens medgivande må ej skifte ske, ej heller legat utgivas eller ändamålsbestämmelse verkställas ur oskiftat bo.

text: Avvecklingen är att anse som slutförd, när fideikommissnämnden lämnat tillstånd till skifte eller meddelat bevis att vidare åtgärd för avvecklingen ej påkallas.

text: Företages rättshandling, för vilken enligt vad ovan stadgas regeringens eller fideikommisnämndens medgivande erfordras, utan att sådant medgivande inhämtats, skall rättshandlingen vara ogill.

text: Lag (1999:1042).

text: Aktiebolagsbildning

text: Regeringen må medgiva innehavare av fideikommiss att tillskjuta fideikommissegendom i samband med teckning av aktier i bolag, såframt denne äger eller tecknar samtliga aktier i bolaget. Aktierna och annat vederlag skola därefter förvaltas såsom fideikommisskapital.

text: Lag (1999:1042).

text: 32 § har upphävts genom lag (1999:1042).

text: Vid bildande av aktiebolag med tillskott av fideikommissbos egendom och vid överförande av sådan egendom till aktiebolag genom tillskott i samband med aktieteckning må efterträdaren under avvecklingen företräda fideikommissboet.

text: I bolagsordning för aktiebolag, i vilket aktier tecknats med tillskott av egendom som utgör fideikommiss eller ingår i fideikommissbo under avveckling, skall intagas bestämmelse att bolagsordningen skall vara fastställd av regeringen och att, om ej regeringen annat föreskrivit, bolagsordningen må ändras allenast med regeringens medgivande.

text: Lag (1999:1042).

text: Särskilda bestämmelser

text: Upphöra två eller flera fideikommiss med anledning av samma dösfall, skola de vid avvecklingen anses såsom ett enda fideikommiss, om efterträdaren är samma person.

text: Besittes, när fideikommiss upphör, egendomen på grund av stadgande i fideikommissurkunden eller därpå grundat förordnande av efterlevande make till förutvarande innehavare, skall med åtgärder för avvecklingens genomförande anstå, till dess efterlevande makens rätt upphört.

text: Omfattar fideikommiss allenast egendom av ringa värde eller äro eljest synnerliga skäl därtill, må regeringen på framställning av innehavaren förordna, att fideikommisset genast skall upphöra. När fideikommisset upphör, tillfaller egendomen innehavaren, om ej regeringen annat förordnar.

text: Lag (1999:1042).

text: Kan enligt fideikommissurkunden egendomen innehavas av två eller flera samtidigt eller föreskriver urkunden att, när innehavarens rätt upphör, annan än avkomling till honom skall vara närmast berättigad till egendomen, skall fideikommisset upphöra vid den tidpunkt regeringen förordnar.

text: Regeringen bestämmer ock, efter vad som prövas skäligt med hänsyn till fideikommissurkundens innehåll och övriga omständigheter, huruvida egendomen skall tillfalla fideikommissets innehavare eller sättas under särskild förvaltning för beredande av understöd åt behövande medlemmar av den släkt, som stiftaren avsett att gynna, eller hur med egendomen eljest skall förfaras. Förordnande som nu sagts må icke inkräkta på innehavares rätt till fideikommissegendomen, med mindre denne lämnat medgivande därtill.

text: Har beslut om upphörande av fideikommiss som avses i

text: första stycket

text: icke meddelats före den 1 januari 1980, skall fideikommisset upphöra nämnda dag. Regeringen meddelar därefter på framställning förordnande enligt

text: andra stycket

text: Vad i denna paragraf stadgas skall äga motsvarande tillämpning i fråga om fideikommiss, beträffande vilket i fideikommissurkunden insatts särskild ägare till egendomen, dock må i sådant fall förordnande enligt

text: andra stycket

text: ej utan ägarens medgivande inkräkta på hans rätt till egendomen.

text: Lag (1999:1042).

text: Den som försummar vad som åligger honom enligt

text: 21 §

text: , döms till böter. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av fideikommissnämnden.

text: Lag (1991:287).


rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 5 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987 och tillämpas första gången i fråga om 1987 års taxering.

rpubl:andrar: upph. 6 §; ändr. författningsrubr., 3, 4, 5 §§

text: Denna lag träder i kraft den 30 juni 1990 och tillämpas första gången vid 1991 års taxering. Äldre bestämmelser skall fortfarande tillämpas på ärenden och mål avseende 1990 och tidigare års taxeringar. Vad som i äldre bestämmelser sägs om lokal skattemyndighet och länsskattemyndighet skall från och med den 1 januari 1991 gälla skattemyndighet.

rpubl:andrar: upph. 3 §; ändr. 4, 5 §§

text: Denna lag träder i kraft den 31 december 1999 och tillämpas på överföringar och avyttringar som sker den 1 januari 2000 eller senare.

type: punkt

text: Om en fideikommissfastighet överförts till ett aktiebolag före utgången av år 1999 och bolaget avyttrar fastigheten skall bolagets anskaffningsvärde för tillgången anses motsvara fastighetens marknadsvärde den 1 januari 2000.

text: Om en fideikommissfastighet överförts till ett aktiebolag före utgången av år 1999 och en aktie som förvärvats i samband med överföringen avyttras skall anskaffningsvärdet för aktien anses motsvara dess marknadsvärde den 1 januari 2000.

type: lista

rpubl:andrar: upph. 5 §; ändr. 2 §; nya 2 a, 2 b, 2 c, 2 d, 2 e, 2 f, 2 g §§

text: Denna lag träder i den kraft den 1 januari 2000 och tillämpas första gången vid 2002 års taxering.

rpubl:andrar: upph. 2 e §; nuvarande 2 f, 2 g §§ betecknas 2 e, 2 f §§; ändr. 2, 2 a, 2 c, 2 d §§, de nya 2 e, 2 f §§; ny 3 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2012.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ärenden som har inletts hos Skatteverket före ikraftträdandet. Bestämmelserna i

text: taxeringslagen (1990:324)

text: om skattenämnd och dess medverkan i skatteärenden gäller dock inte efter utgången av 2011. I stället gäller i tillämpliga delar bestämmelserna om särskilt kvalificerad beslutsfattare i

text: 66 kap. 5 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

rpubl:andrar: ändr. 4 §

dcterms:identifier: SFS 1963:587 i lydelse enligt SFS 2011:1299

dcterms:title: Lag (1963:587) om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m.

rdfs:label: Finansdepartementet S1

text: Lag om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m.

text: Fideikommissbo är i beskattningshänseende att anse som oskift dödsbo.

text: Om en fideikommissfastighet överförs till ett aktiebolag genom tillskott i samband med aktieteckning, skall skattepliktig kapitalvinst eller avdragsgill kapitalförlust inte anses uppkomma genom överföringen.

text: Lag (1999:1237).

beteckning: 2 a §

text: I fall som avses i

text: 2 §

text: har en fideikommissinnehavare eller ett fideikommissbo rätt att efter anmälan undantas från beskattning för sådan intäkt av näringsverksamhet som hänför sig till skogsbruk eller tomtrörelse och som föranleds av överföringen. Därvid gäller i fråga om skogsbruk att aktiebolaget skall överta det återstående anskaffningsvärde som gäller för fideikommisset eller fideikommissboet. I fråga om tomtrörelse gäller att bolagets anskaffningsvärde för en fastighet eller en del av fastighet som vid överföringen ingår i tomtrörelsen anses motsvara det skattemässiga värdet av en sådan fastighet eller fastighetsdel hos fideikommisset eller fideikommissboet.

text: Lag (1999:1237).

ordinal: 2 a

beteckning: 2 b §

text: Efter anmälan av fideikommissinnehavaren eller fideikommissboet inträder i fall som avses i

text: 2 §

text: aktiebolaget i överlåtarens skattemässiga situation i fråga om värdeminskningsavdrag för täckdikningsanläggningar och skogsvägar på fastigheten.

text: Lag (1999:1043).

ordinal: 2 b

beteckning: 2 c §

text: Om en samling som avses i

text: 17 § lagen (1963:583)

text: om avveckling av fideikommiss överförs till ett aktiebolag genom tillskott i samband med aktieteckning, skall skattepliktig kapitalvinst eller avdragsgill kapitalförlust inte anses uppkomma genom överföringen.

text: Lag (1999:1237).

ordinal: 2 c

beteckning: 2 d §

text: Om en fastighet eller en tillgång som ingår i en samling som avses i

text: 17 § lagen (1963:583)

text: om avveckling av fideikommiss efter utgången av år 1999 har överförts till ett aktiebolag genom tillskott i samband med aktieteckning, skall bolagets anskaffningsvärde eller anskaffningsutgift för egendomen anses motsvara tillgångens skattemässiga värde vid tidpunkten för överföringen.

text: Lag (1999:1237).

ordinal: 2 d

beteckning: 2 e §

text: Vid överföring av en näringsfastighet enligt

text: 2 §

text: tillämpas inte bestämmelserna om återföring av värdeminskningsavdrag m.m. i

text: 26 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Lag (1999:1237).

ordinal: 2 e

beteckning: 2 f §

text: Om i fall som avses i 2 eller

text: 2 c §

text: en överföring av en fideikommissfastighet eller en samling som avses i

text: 17 § lagen (1963:583)

text: om avveckling av fideikommiss gjorts efter utgången av år 1999 skall anskaffningsvärdet eller anskaffningsutgiften för aktie som förvärvas i samband med överföringen anses motsvara den överförda fastighetens respektive samlingens marknadsvärde vid den tidpunkten, fördelat på de aktier som då förvärvas.

text: Lag (1999:1237).

ordinal: 2 f

text: Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Lag (1999:1237).

text: I fråga om framställning som avses i denna lag och om överklagande av beslut rörande tillämpning av lagen gäller bestämmelserna i

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: i tillämpliga delar.

text: Lag (2011:1299).

text: 5 § har upphävts genom lag (1999:1043).

type: upphavd

text: 6 § har upphävts genom lag (1986:1294).


rpubl:andrar: ändr. 6 §

text: Enligt riksdagens beslut föreskrivs att förordningen (

text: ) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss skall upphöra att gälla vid utgången av år 2004. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i de fall skattskyldighet har inträtt före utgången av år 2004.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1963:588 i lydelse enligt SFS 2003:678

dcterms:title: Förordning (1963:588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Upphör fideikommiss med anledning av dödsfall efter vad i

text: 6 §§

text: lagen om avveckling av fideikommiss (

kind: term

text: avvecklingslagen

text: ) sägs, skall i enlighet med bestämmelserna i denna förordning till staten utgå arvsskatt för vad som på grund härav enligt 7-10 §§ och 12 § första stycket avvecklingslagen skall tillfalla efterträdare eller annan.

text: Vid arvsbeskattning enligt denna förordning skola, med iakttagande av vad nedan i

text: 10 §§

text: sägs, bestämmelserna i förordningen den 6 juni 1941 om arvsskatt och gåvoskatt (

text: arvsskatteförordningen

text: ) i tillämpliga delar lända till efterrättelse.

text: Förvärv, som i

text: 1 §

text: denna förordning sägs, skall anses ske genom arv, om egendomen tillfaller någon i hans egenskap av efterträdare eller såsom arvinge, och eljest genom testamente.

text: Såsom arvlåtare (

text: testator

text: ) skall anses den, vars död föranlett fideikommissets upphörande.

text: Vid tillämpning av bestämmelserna i 11 § 1 mom. arvsskatteförordningen skall den, som äger taga del i fideikommissegendomen enligt 7-10 §§ avvecklingslagen, anses icke begagna sig av förmån, varom i 12 § första stycket samma lag sägs.

text: Vid beräknande av behållning i fideikommissbo skall vad i 13 § 1 mom. arvsskatteförordningen sägs äga tillämpning endast såvitt avser bouppteckningskostnad och belopp som skall betalas i arvsskatt.

text: Skatteverket skall medge anstånd med skattens fastställande tills avvecklingen av fideikommisset slutförts, om delägare i fideikommissboet eller boutredningsman gör framställning om det i samband med att fideikommiss- bouppteckningen ges in för registrering. Anstånd som nu sagts skall inte föranleda uppskov med bouppteckningens registrering. Bestämmelserna om ränta i

text: 19 kap.

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: skall äga motsvarande tillämpning.

text: Vid tillämpning av

text: 17 § andra stycket lagen (1941:416)

text: om arvsskatt och gåvoskatt skall där angiven tid räknas från den tidpunkt då avvecklingen av fideikommisset är slutförd.

text: Lag (2003:678).

text: Vad i 19 § arvsskatteförordningen sägs om sammanläggning med tidigare förvärv skall avse jämväl från samme arvlåtare (

text: testator

text: ) härrörande lott, för vilken skattskyldighet inträtt samtidigt med skattskyldigheten för den lott om vars beskattning är fråga.

text: Sammanläggning skall i intet fall ske av vad som tillfaller efterträdare i denna hans egenskap (

text: efterträdarandel

text: ) med annan lott eller av annan lott med efterträdarandel, ej heller av efterträdarandelar i fideikommiss härrörande från skilda stiftare.

text: Vad i 28 § fjärde stycket arvsskatteförordningen sägs om skattefrihet skall äga motsvarande tillämpning då fråga är om beskattning av lott, för vilken skattskyldighet inträtt vid dödsfallet, och arvingen (

text: testamentstagaren

text: ) från arvlåtaren (

text: testator

text: ) erhållit annan lott, för vilken skattskyldighet inträtt samtidigt.

text: Skattefrihet varom nu är fråga må åtnjutas å efterträdarandel endast i den mån den icke kan tillgodoräknas å annan egendom, för vilken skattskyldighet inträtt samtidigt eller tidigare.

text: Skatt å efterträdarandel skall utgå enligt den närmast före den 1 januari 1959 gällande tariffen i 28 § arvsskatteförordningen.

text: Konungen äger i särskilda fall medgiva befrielse från eller nedsättning av skatt enligt denna förordning för sådan byggnad, trädgård, parkanläggning eller samling, vars bevarande med hänsyn till egendomens historiska, vetenskapliga eller konstnärliga värde är av allmänt intresse.

text: Jämväl i annat fall än nu sagts må Konungen, där synnerliga skäl därtill äro, medgiva befrielse från eller nedsättning av skatt enligt denna förordning.

text: Konungen äger utfärda de föreskrifter som erfordras för tillämpning av denna förordning.


text: Regeringen föreskriver att kungörelsen (

text: ) med tillämpningsföreskrifter till förordningen den 6 december 1963 (nr 588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss skall upphöra att gälla vid utgången av 2004. Den upphävda kungörelsen gäller dock fortfarande i fall skattskyldighet enligt förordningen (

text: ) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss har inträtt före utgången av 2004.

dcterms:title: Kungörelse (1963:589) med tillämpningsföreskrifter till förordningen den 6 december 1963 (nr 588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss

text: Kungl. Maj:t har funnit gott att, med stöd av

text: 11 §

text: förordningen den 6 december 1963 om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss, förordna, att i fråga om nämnda förordning skola i tillämpliga delar gälla bestämmelserna i kungörelsen den 21 november 1958 (nr 563) med tillämpningsföreskrifter till lagen den 6 juni 1941 om arvsskatt och gåvoskatt. (Jämför 1974:857 ö.b.)


dcterms:title: Ämbetsskrivelse (1963:615) till generalpoststyrelsen angående frankeringsfrihet för delgivningserkännande i utsökningsmål

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: På därom gjord framställning finner Kungl. Maj:t gott medgiva, att till utmätningsman eller honom underställd tjänsteman adresserat vanligt brev eller postkort med erkännande av delgivning enligt

text: 9 c §

text: eller

text: mom. kungörelsen den 14 december 1917 (nr 870) om landsfiskals och stadsfogdes dagbok i utsökningsmål m.m. eller enligt

text: 4 § 3 mom.

text: kungörelsen den 11 oktober 1963 (nr 513) med särskilda bestämmelser om förfarandet vid utmätning för skatter och böter m.m. må från och med den 1 januari 1964 avlämnas till postbefordran utan att vederbörande avsändare skall vara skyldig att förse försändelsen med frimärken eller kontant erlägga belöpande postavgift, under villkor att dylik försändelse är försedd med beteckningen ''Delgivningserkännande i utsökningsmål''.

text: Kungl. Maj:t förordnar att belöpande postavgifter för berörda försändelser skola gäldas av allmänna medel jämlikt förordningen den 8 juni 1945 (nr 329) angående utgörandet av postavgifter för tjänsteförsändelser m.m.


dcterms:title: Prästresekungörelse (1963:617)

rdfs:comment: Upphävd genom Statens Arbetsgivarverks författningssamling 1981:3.

rdfs:label: Civildepartementet

text: Domkapitlet äger bestämma, att församlingspräst och pastoratsadjunkt i tätort skall åtnjuta ersättning för åkning i tjänsten i form av årligt åkningsanslag, icke överstigande 2700 kronor, som vederbörande äger disponera utan redovisningsskyldighet.

text: Dylikt anslag utbetalas månadsvis samtidigt med lönen med 1/12 av det fastställda årsbeloppet. Under tjänstledighet med löneavdrag under längre tid än 14 dagar i en följd skall anslaget för överskjutande tid innehållas.

text: Vikarie för präst, som avses i

text: första stycket

text: , må på härom gjord ansökning av kyrkorådet i pastoratet beviljas särskilt åkningsanslag med belopp, motsvarande så stor del av tjänstinnehavarens årliga anslag, som belöper på den tid vikariatet omfattar.

text: Förordning (1981:765).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1964.

text: Genom lagen upphävas 20 kap. kyrkolagen och förordningen den 30 maj 1759 om biskops- och superintendentsval.

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 10 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989.

text: I Uppsala stift ingår i valkorporationen också präster som med fullmakt innehar en statlig tjänst som kyrkoherde i svensk församling i utlandet eller som kyrkoherde för döva. För sådana röstberättigade präster tillämpas

text: 10 § tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: i fråga om valets förrättande.

rpubl:andrar: omtryck

dcterms:title: Lag (1963:633) om biskopsval

rdfs:label: Civildepartementet RÄ

text: Allmänna bestämmelser

text: Innan en tjänst som ärkebiskop, biskop eller biträdande biskop tillsätts, skall val anställas för att upprätta förslag till tjänsten.

text: När en sådan tjänst blir ledig skall regeringen förordna om biskopsval.

text: Lag (1989:983).

text: domkapitlets ledamöter,

text: präster som vid tidpunkten för valet innehar i stiftet inrättade tjänster som domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkt eller enligt förordnande uppehåller obesatta sådana tjänster,

text: särskilt utsedda elektorer för stiftets lekmän.

text: Val av andra biskopar än ärkebiskopen och val av biträdande biskop i Uppsala stift skall förrättas av en valkorporation som består av

text: I stift där det finns diakonianstalter, ingår i valkorporationen dessutom de präster som vid tidpunkten för valet är anställda som föreståndare för sådana anstalter.

text: Lag (1989:983).

text: Val av ärkebiskop förrättas dels i Uppsala stift av en valkorporation, som är sammansatt på sätt stadgas i

text: 2 §

text: , dels i övriga stift av domkapitlen, vart och ett såsom en valkorporation.

text: I Uppsala stift ingår i valkorporationen också de valda ordinarie ledamöter av svenska kyrkans centralstyrelse som inte ingår i någon annan valkorporation.

text: Lag (1988:1550).

text: Val av elektorer

text: Vid val av elektorer bildar varje pastorat en valkrets.

text: I varje pastorat utses elektorer till det antal, som motsvarar antalet i pastoratet inrättade tjänster som domprost, kyrkoherde eller komminister med undantag av sådana tjänster som är obesatta och inte uppehålls enligt förordnande.

text: För elektorerna skall utses lika många suppleanter.

text: Lag (1988:1550).

text: Består ett pastorat av en enda församling, skall elektorerna och deras suppleanter väljas av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet om kyrkofullmäktige inte finns.

text: Består ett pastorat av två eller flera församlingar, skall elektorerna och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade i pastoratet. Om det inte finns kyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade i pastoratet, skall valet i stället förrättas gemensamt av de kyrkoråd som finns i församlingarna i pastoratet. Valet skall ske inför ordföranden i kyrkorådet i den av församlingarna som har det största antalet röstberättigade kyrkomedlemmar.

text: I valet av elektorer får inte delta präster som ingår i valkorporationen vid biskopsvalet.

text: Lag (1988:1550).

text: Valbar till elektor och suppleant för elektor är den som är behörig att utses till kyrkofullmäktig i församling inom pastoratet, dock ej präst, som äger rösträtt vid biskopsvalet.

text: Skola två eller flera elektorer eller suppleanter utses, skall valet vara proportionellt, därest det begäres av minst så många väljande, som motsvarar det tal, vilket erhålles, om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant val är särskilt stadgat.

text: Sker ej val av suppleanter proportionellt, skall bestämmas den ordning, i vilken suppleanterna skola kallas till biskopsval.

text: Biskopsvalets förrättande

text: Biskopsval förrättas på dag, som domkapitlet bestämmer; dock ankommer det på regeringen att bestämma dag för val av ärkebiskop.

text: Lag (1975:1324).

text: Valet förrättas av domkapitelsledamöter i domkapitlet och av övriga röstberättigade inom varje kontrakt inför kontraktsprosten.

text: I valet inom varje kontrakt deltar de röstberättigade prästerna inom kontraktet och elektorerna för lekmännen i kontraktets pastorat.

text: Stiftsadjunkter, föreståndare för diakonianstalter samt i

text: 3 §

text: avsedda ledamöter av svenska kyrkans centralstyrelse deltar i valet i det kontrakt där stiftets domkyrka är belägen.

text: Präster, som på grund av laga förfall inte kan infinna sig vid valet, får före valet sända in sina valsedlar till kontraktsprosten i det kontrakt där de har rösträtt.

text: Ledamöter av domkapitlet får delta endast i valet i domkapitlet.

text: Lag (1988:1550).

text: Vid biskopsval äger envar väljande en röst.

text: Vid valet skola användas valsedlar av vitt papper utan kännetecken samt särskilda valkuvert.

text: Varje väljande skall på sin valsedel nämna de tre till biskopstjänst behöriga personer, som han anser vara till det lediga ämbetet de skickligaste. Namnen skola uppföras i följd, det ena under det andra.

text: Lag (1989:983).

text: Röstsammanräkning och upprättande av biskopsförslag

text: Domkapitlet sammanräknar rösterna vid biskopsval. Vid val av ärkebiskop sammanräknar dock domkapitlet i Uppsala samtliga röster, varvid rösterna räknas särskilt för varje valkorporation.

text: Varje godkänd valsedel räknas som hel röst för det första, som halv röst för det andra och som tredjedels röst för det tredje på valsedeln upptagna namnet.

text: Vid annat biskopsval än val av ärkebiskop uppför domkapitlet på förslag till biskopstjänsten de tre, som vid valet fått högsta rösttal. Vid lika rösttal skiljes genom lottning, i den mån så fordras för bestämmande av vilka som skola uppföras på förslaget.

text: Lag (1989:983).

text: Vid val av ärkebiskop upprättar domkapitlet i Uppsala för varje valkorporation en förteckning, i ordningsföljd efter rösttalen, på de tre, som vid korporationens val fått högsta rösttal. Vid lika rösttal skiljes genom lottning.

text: De på varje förteckning uppförda åsättas vad gäller valet i Uppsala stift röstvärdena 6, 3 och 2 samt i övrigt röstvärdena 1, 1/2 och 1/3 efter den ordningsföljd, i vilken de uppförts.

text: På förslag till ärkebiskopstjänsten uppför domkapitlet de tre, som fått högsta sammanlagda röstvärde. Vid lika röstvärde skiljes genom lottning, i den mån så fordras för bestämmande av vilka som skola uppföras på förslaget.

text: Lag (1989:983).

text: Upprättat förslag till ärkebiskops- eller biskopstjänst skall genast kungöras genom anslag.

text: Lag (1989:983).

text: Besvär

text: Över elektorsval må besvär anföras allenast i samband med besvär över biskopsvalet och det i anledning därav upprättade förslaget.

text: Besvär över biskopsval och det i anledning därav upprättade förslaget må anföras av röstberättigad vid valet. Besvär, som grunda sig på fel vid elektorsval, må anföras jämväl av röstberättigad vid detta val.

text: Besvär anföras hos kammarrätten. Besvärshandlingen skall ha kommit in inom tre veckor från den dag förslaget blivit kungjort genom anslag.

text: Lag (1975:1324).

text: Särskilda bestämmelser

text: Har, sedan förslag till ärkebiskops- eller biskopstjänst upprättats, någon av de på förslaget uppförda avlidit, blivit obehörig till ämbetet eller anmält, att han ej önskar bli utnämnd till ämbetet, äger regeringen förordna om nytt biskopsval.

text: Lag (1989:983).

text: 20 § har upphävts genom Lag (1975:1324).


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 2, 4, 7-9 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 5, 8, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 5, 9 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1992:1556

dcterms:identifier: SFS 1963:654 i lydelse enligt SFS 1993:740

dcterms:title: Förordning (1963:654)om försäljning från apotek av alkoholhaltiga läkemedel och teknisk sprit, m.m.

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Med

text: alkoholhaltigt läkemedel

text: förstås i denna förordning läkemedel som innehåller mer än 1,8 viktprocent etylalkohol och för vilket

text: läkemedelslagens (1992:859)

text: bestämmelser gälla.

text: Förordning (1992:1556).

text: Från apotek må, med i

text: 3 §

text: nämnt undantag, alkoholhaltigt läkemedel, som innehåller mer än 10 viktprocent etylalkohol, ävensom teknisk sprit säljas eller eljest utlämnas, förutom till annat apotek, endast efter ordination eller beställning av person, som är behörig att utöva läkar-, tandläkar- eller veterinäryrket.

text: Förordning (1977:304).

text: Alkoholhaltigt läkemedel, som på grund av sitt innehåll i övrigt kan antagas icke giva anledning till missbruk i berusningssyfte, må i enlighet med de föreskrifter läkemedelsverket meddelar utlämnas från apotek utan hinder av bestämmelserna i

text: 2 §

text: Föreligger beträffande alkoholhaltigt läkemedel av annat slag än som avses i

text: 2 §

text: anledning till antagande, att läkemedlet kan missbrukas i berusningssyfte, ankommer det på läkemedelsverket att utfärda särskilda föreskrifter rörande försäljning och utlämnande.

text: Förordning (1990:549).

text: Sådan ordination eller beställning av teknisk sprit, som sägs i

text: 2 §

text: , må gälla endast absolut alkohol, koncentrerad sprit och utspädning därav eller denaturerad sprit.

text: Ordination må icke avse annat än utvärtes bruk eller desinfektion av instrument. Beställning må icke avse annat än utvärtes bruk, desinfektion av instrument eller laboratorieändamål i beställarens yrkesutövning.

text: Spriten må icke utlämnas, om särskild anledning föreligger till antagande att den är avsedd för annat ändamål än som sägs i

text: andra stycket

text: Förordning (1977:304).

text: Föreligger grundad anledning till antagande att läkare, tandläkare eller veterinär missbrukat behörighet att ordinera eller beställa alkoholhaltigt läkemedel eller teknisk sprit, äger hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd efter omständigheterna antingen förbjuda utlämnande av sådant läkemedel eller teknisk sprit på ordination eller beställning av läkaren, tandläkaren eller veterinären eller föreskriva särskilda begränsningar i fråga om utlämnandet.

text: Ett beslut enligt

text: första stycket

text: skall gälla fastän det har överklagats, om hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd inte beslutar annorlunda.

text: Bestämmelser om rätt för riksdagens ombudsmän och för justitiekanslern att göra anmälan i ärenden som avses i

text: första stycket

text: och om handläggning av sådana ärenden finns i

text: 6 § lagen (1986:765)

text: med instruktion för riksdagens ombudsmän och i

text: 6 § lagen (1975:1339)

text: om justitiekanslerns tillsyn.

text: Förordning (1987:1006).

text: Ej må någon sälja eller genom ordination eller beställning eller annorledes tillhandagå annan med anskaffande av alkoholhaltigt läkemedel, där han har särskild anledning antaga att varan är avsedd att användas i berusningssyfte. Vad sålunda stadgats skall äga motsvarande tillämpning beträffande teknisk sprit, där fråga är om försäljning från apotek.

text: De övriga föreskrifter rörande här ifrågavarande försäljning av alkoholhaltigt läkemedel och teknisk sprit, som kunna finnas erforderliga för att hindra missbruk, meddelas av läkemedelsverket.

text: Förordning (1990:549).

cells: Vidtager någon obehörigen med alkoholhaltigt läkemedel, som avsett för invärtes bruk, åtgärd ägnad att göra varan förtäring, dömes till böter.

type: rad

type: tabell

text: Den som bryter mot 2§, 4§

text: tredje stycket

text: eller

text: § eller mot föreskrift som läkemedelsverket utfärdat med stöd av denna förordning, dömes till böter, där ej gärningen är straffbelagd i lag eller annan författning. Motsvarande gäller om någon bryter mot föreskrift eller förbud som hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd meddelat med stöd av

text: 5 §

text: Alkoholhaltigt läkemedel, varmed förfarits som nyss sagts och vilket påträffas hos den som förövat gärningen, skall tillika med de förråd av ifrågavarande läkemedel jämte emballage, som finnas hos honom, samt nyttjade redskap förklaras helt eller delvis förverkat, om det ej är uppenbart obilligt.

text: Den som förövat gärning som avses i

text: andra stycket

text: skall, om det ej är uppenbart obilligt, dömas att för alkoholhaltigt läkemedel, varmed han förfarit obehörigen, gälda skatt med 20 kronor för liter.

text: Förordning (1990:549).

text: Beslut av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd enligt

text: 5 §

text: får överklagas hos kammarrätten genom besvär.

text: Läkemedelsverkets beslut enligt denna förordning får överklagas hos regeringen.

text: Bestämmelser om rätt för riksdagens ombudsmän och för justitiekanslern att söka ändring i beslut enligt

text: 5 § första stycket

text: finns i

text: 7 § lagen (1986:765)

text: 7 § lagen (1975:1339)

text: om justitiekanslerns tillsyn. Talan skall väckas inom fyra veckor från det beslutet har meddelats.

text: Förordning (1990:549).


rpubl:andrar: ändr. 2-4, 6 §§

rpubl:andrar: upph. 8, 9 §§; ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 2, 6, 7 §§

rpubl:andrar: ändr. 3, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: upph. 6 §

dcterms:title: Allmän tandläkarinstruktion (1963:666)

text: Med

text: tandläkare

text: förstås i denna instruktion envar, som äger behörighet att utöva tandläkaryrket.

text: En tandläkare är i sin yrkesutövning ställd under socialstyrelsens inseende. Han är skyldig att följa vad styrelsen föreskriver och att till styrelsen skyndsamt avge begärda förklaringar, utlåtanden, upplysningar och rapporter. En tandläkare i allmän tjänst är även skyldig att infinna sig hos styrelsen för att lämna upplysningar eller för överläggningar.

text: Vad nu sagts gäller inte lärarna vid tandläkarhögskolorna, såvitt rör deras åligganden såsom lärare, och inte heller tandläkare vid den militära tandvården, såvitt avser annat än deras odontologiska verksamhet.

text: Förordning (1981:627).

text: 1) att i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet meddela patient de råd och, såvitt möjligt, den behandling, som patientens tillstånd fordrar,

text: 3) att vid förordnande av läkemedel iakttaga vad socialstyrelsen och läkemedelsverket föreskrivit härom,

text: 4) att vid utfärdande av intyg eller utlåtande iakttaga synnerlig omsorg och samvetsgrannhet samt ställa sig till efterrättelse de anvisningar, som socialstyrelsen meddelar,

text: 5) att lämna kvitto å mottagen ersättning för tandläkarvård och intyg samt att, då fråga är om utgift som skall ersättas av den allmänna försäkringen, vid utfärdande av kvitto noggrant följa av riksförsäkringsverket fastställt formulär jämte anvisningar samt

text: 6) att, om patient avlidit och dödsfallet kan antagas äga samband med behandlingen eller om patient vid behandlingen tillfogats skada eller sjukdom av allvarlig beskaffenhet, ofördröjligen anmäla förhållandet till socialstyrelsen.

text: Förordning (1990:697).

text: Varje tandläkare, vare sig han är i allmän tjänst eller enskilt utövar tandläkaryrket, åligger:

text: I allmän civil tjänst anställd tandläkare åligger att efter de anvisningar, som meddelas av socialstyrelsen, inom sitt verksamhetsområde verkställa planläggning för krigsorganisation av den allmänt civila tandvården eller biträda därmed. Kungörelse (1971:23).

text: I allmän tjänst anställd tandläkare är skyldig att, i den mån ej hans övriga tjänsteåligganden hindra honom eller eljest särskilda skäl äro däremot, tillhandagå länsstyrelse, domare, åklagare och polismyndighet med av dem begärda undersökningar och utlåtanden däröver.

text: 6 § har upphävts genom förordning (1992:963).

text: En tandläkare som avser att på en ort inom riket enskilt utöva tandläkaryrket skall innan han börjar sin verksamhet göra skriftlig anmälan till den allmänna försäkringskassa inom vars område tandvården skall bedrivas samt till socialstyrelsen. Sådan anmälan skall också göras om verksamheten upphör eller flyttas till annan lokal.

text: Förordning (1981:627).

text: 8 § har upphävts genom förordning (1975:106).

text: 9 § har upphävts genom förordning (1975:106).


dcterms:title: Brev (1963:677) till domänstyrelsen angående avsättande av mark till Padjelanta nationalpark samt utvidgning av Sareks nationalpark, m.m.

rdfs:label: Miljö- och energidepartementet

text: Kungl. Maj:t föreskriver, att området Padjelanta jämte avgränsande trakter inom Jokkmokks kommun i Norrbottens län den 1 mars 1964 skall med nedan angivna gränser avsättas till nationalpark och benämnas Padjelanta nationalpark.

text: Kungl. Maj:t föreskriver vidare, att Sareks nationalpark i Norrbottens län den 1 mars 1964 skall utvidgas med ett område söder om Pårek med nedan angivna gränser.


rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 §§

dcterms:title: Reglemente (1963:678) för Padjelanta nationalpark

text: Padjelanta nationalpark, som har tillkommit i syfte att bevara ett på sjöar och vidsträckta hedar rikt fjällandskap i dess naturliga tillstånd, skall, med särskild hänsyn till lapparnas näringsutövning, vårdas och förvaltas i överensstämmelse med detta syfte.

text: Inom nationalparken skall, med de undantag som framgå av

text: 4 §

text: här nedan och 6 § naturvårdslagen den 11 december 1964 (nr 822), vara förbjudet

text: att förstöra eller skada markens yta eller fast naturföremål så ock att bortföra mineral;

text: att fälla eller skada växande eller döda träd eller buskar så ock att borttaga andra växter eller växtdelar;

text: att fiska utan särskilt tillstånd;

text: att jaga, fånga eller avsiktligt döda vilda djur så ock att från ort till annan föra dödat eller fångat djur eller att skada eller bortföra ägg, rom eller bo;

text: att uppföra byggnad eller stadigvarande bostad, verkställa odling eller beta kreatur;

text: att medföra hund. Kungörelse (1968:677).

text: Inom nationalparken skall vidare vara förbjudet att nyttja motordrivet fordon eller motorbåt eller landa med luftfartyg utom då det sker i ärende för lappväsendet eller för lapp, som hör till någon av Sirkas, Jåkkåkaska, Tuorpons, Luokta-Mavas, Serri och Udtja lappbyar, eller i polis-, sjukvårds- eller räddningsärende.

text: Utan hinder av bestämmelserna i

text: 2 §

text: skall vara tillåtet dels

text: att vid tillfälligt behov använda torra grenar för att göra upp eld eller anordna skydd;

text: att plocka bär för omedelbar förtäring;

text: att döda djur då det sker till försvar mot angrepp på person eller egendom;

text: att vid färd inom nationalparken beta medförda, för resan erforderliga rid- och klövjedjur;

text: att under tiden den 1 januari-den 30 april medföra draghund, därest denna ständigt hålles under omedelbar tillsyn;

text: dels, för lapp som hör till någon av Sirkas, Jåkkåkaska och Tourpons lappbyar,

text: att med iakttagande av eljest gällande fridlysningsbestämmelser jaga älg;

text: att bedriva sådan jakt som avses i 15 § 2 mom. jaktstadgan den 3 juni 1938 (nr 279);

text: att vid jakt nyttja hund. Kungörelse (1967:771).

text: Om åliggande för domänverket att meddela ordningsföreskrifter för nationalparken samt om rätt för verket att medgiva undantag från förbud, som meddelas i detta reglemente eller i ordningsföreskrifterna, stadgas i naturvårdskungörelsen den 11 december 1964 (

text: nr 825

text: ). Kungörelse (1968:677).