rpubl:andrar: upph. 16, 17, 19 §§; nuvarande 18, 20 §§ betecknas 16, 17 §§; ändr. 2, 5, 7, 9, 11, 16, 17 §§, rubr. närmast före 16, 17 §§; omtryck

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1987:7) med instruktion för patent- och registreringsverket

rdfs:label: Industridepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Inledande bestämmelse

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på patent- och registreringsverket.

type: stycke

type: paragraf

text: Uppgifter

beteckning: 2 §

text: Verket är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för aktiebolags- och filialregisterärenden. Verket handlägger ärenden om registrering av kommunala vapen och om utgivning av periodisk skrift.

text: Verket är internationell myndighet enligt konventionen om patentsamarbete.

text: Verket bedriver också uppdragsverksamhet, såsom att tillhandahålla konsulttjänster för granskning och annan rådgivning, bedriva kurs- och utbildningsverksamhet samt tillhandahålla bevis och kopior avseende verkets dokumentation och register.

text: Förordning (1987:428).

beteckning: 3 §

text: Verket utger följande publikationer: patentdokument, årsregister till patent, tidning för kungörelser om patentansökningar och patent, registreringstidning för varumärken, registreringstidning för mönster samt tidning för kungörelser av efternamn.

text: Organisation

beteckning: 4 §

text: Verket leds av en styrelse som består av högst åtta personer. I styrelsen ingår verkets generaldirektör. Denne är ordförande.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på verket.

beteckning: 5 §

text: Generaldirektören är chef för verket.

text: en patentavdelning för ärenden om patent samt för biblioteksverksamhet,

type: punkt

text: en varumärkesavdelning för ärenden om varumärken, mönster, namn, registrering av kommunala vapen och utgivning av periodisk skrift,

text: en bolagsavdelning för aktiebolags- och filialregisterärenden samt för uppdragsverksamhet inom bolagsområdet,

text: en uppdragsavdelning för annan uppdragsverksamhet än inom bolagsområdet,

text: en administrativ avdelning.

text: Inom verket finns fem avdelningar, nämligen

text: Vidare finns ett informationssekretariat, som är knutet till verksledningen.

text: Varje avdelning förestås av en avdelningschef.

text: En avdelning kan bestå av flera enheter. Varje sådan enhet förestås av en byråchef, en överingenjör eller någon annan tjänsteman.

text: Förordning (1987:428).

beteckning: 6 §

text: Hos verket finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter och andra beslut som regeringen meddelar samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får verket anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

beteckning: 7 §

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktiga frågor om organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Förordning (1987:428).

text: Av styrelsen avgörs

beteckning: 8 §

text: Styrelsen är beslutför när generaldirektören och minst halva antalet övriga ledamöter är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan generaldirektören och minst halva antalet övriga ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgift ärendet hör. Beslut, som fattas enligt detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

beteckning: 9 §

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av den tjänsteman som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. Generaldirektören kan alltid avgöra sådana ärenden.

text: Förordning (1987:428).

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av någon av avdelningscheferna enligt vad generaldirektören bestämmer. En avdelningschef inträder efter beslut av generaldirektören även i övrigt i generaldirektörens ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: När både generaldirektören och avdelningscheferna har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av den tjänsteman som generaldirektören bestämmer.

text: I generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet.

text: Ärenden skall avgöras efter föredragning om inte annat framgår av arbetsordningen eller genom särskilda beslut.

text: Föredragningen av ett ärende inför styrelsen ankommer på chefen för den avdelning dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Chefen för en avdelning har rätt att närvara när ett ärende som hör till hans avdelning föredras av någon annan. En motsvarande rätt har också cheferna närmast under avdelningscheferna.

text: Förordning (1987:428).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut, som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m.m. följer att verkets befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Avdelningscheferna på patent- och varumärkesavdelningarna eller av dem särskilt förordnade tjänstemän får förordna om muntlig förhandling, om det behövs för att utreda ett ärende.

text: Begäran av sökande eller behörig invändare om muntlig förhandling i patent-, varumärkes-, mönster- eller namnärende får inte avslås, såvida vederbörande inte förut har beretts tillfälle att yttra sig vid sådan förhandling.

text: Tjänstetillsättning

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år. Styrelsens övriga ledamöter förordnas av regeringen för högst tre år.

text: Tjänster som avdelningschef, byråchef eller överingenjör tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av verket.

text: Förordning (1987:428).

text: Bisysslor

text: Besked enligt

text: 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: lämnas av verket i fråga om avdelningschef, byråchef och överingenjör.

text: Förordning (1987:428).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987. Förordningen gäller till utgången av år 1987 men skall även därefter tillämpas på utbetalning, som avser tiden juli--december 1987.

type: overgangsbestammelse

dcterms:title: Förordning (1987:705) om utbetalning av vissa statliga personalpensionsförmåner för tiden juli-december 1987

rdfs:label: Finansdepartementet

text: Vid utbetalning av en förmån, som avses i denna förordning, skall förmånen för juli--december 1987 beräknas på grundval av det basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring som har fastställts för år 1987 ökat med 400 kronor.

text: bruttobelopp av pensionsförmån enligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287),

text: bruttobelopp och basbelopp av pension enligt kungörelsen (1959:290) med bestämmelser om vissa pensionsförmåner enligt föreskrifter meddelade före utfärdandet av statens allmänna tjänstepensionsreglemente,

text: pension på grund av anställning i någon av försvarsmaktens reserver eller i väg- och vattenbyggnadskåren.

text: Följande förmåner skall beräknas på det sätt som anges i

text: 1 §


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1987.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om statsbidrag till anskaffning och förnyelse av utrustning i gymnasieskolan.

type: lista

text: Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 6 §; ny 9 a §

rpubl:andrar: ändr. 13, 14 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991.

text: Start- och kompletteringsbidrag skall inte utgå läsåret 1991/92 för årskurs 1.

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om statsbidrag till anskaffning av utrustning i gymnasieskolan skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1992. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid dessförinnan.

dcterms:title: Förordning (1987:708) om statsbidrag till anskaffning av utrustning i gymnasieskolan

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: Inledande föreskrifter

text: Kommuner har enligt föreskrifterna i denna förordning rätt att i mån av medel få statsbidrag till sina kostnader för anskaffning av stadigvarande utrustning för karaktärsämnena på studievägar inom de tekniskt-industriella, tekniskt-naturvetenskapliga och i fall som avses i

text: 10 §

text: även ekonomiskt-merkantila områdena i gymnasieskolan.

text: Statens skolverk bestämmer vilka studievägar som är bidragsberättigande, om inte något annat följer av denna förordning eller av andra särskilda föreskrifter.

text: Förordning (1991:926).

text: Statsbidrag enligt denna förordning lämnas inte för materiel som används i inbyggd utbildning.

text: I denna förordning avses med kommun kommuner och kommunalförbund.

text: datorutrustning och programvara för datalära i gymnasieskolan,

text: utrustning för vissa försöksvis anordnade studievägar.

text: Särskilda föreskrifter gäller i fråga om statsbidrag till

text: startbidrag då en för kommunens gymnasieskola ny studieväg införs eller då antalet platser på en redan införd studieväg utökas,

text: kompletteringsbidrag då undervisningen på en redan införd studieväg övergår i försök med treårig yrkesinriktad utbildning eller i andra fall läggs om till följd av nya föreskrifter som medför behov av ny utrustning.

text: Statsbidrag enligt denna förordning lämnas i form av

text: Bidragen får utnyttjas för inköp eller förhyrning.

text: Utrustning som anskaffas med bidrag enligt denna förordning skall ses som en samlad resurs för gymnasial utbildning och skall i största möjliga utsträckning utnyttjas även för kommunens vuxenutbildning.

text: Grunder för startbidrag

text: För varje studieväg som avses i

text: 1 §

text: fastställer statens skolverk ett högsta bidragsunderlag. Detta utgörs av beräknade kostnader för en normalutrustning för en klass i studievägens karaktärsämnen.

text: Startbidrag lämnas med en viss andel av bidragsunderlaget enligt föreskrifterna i

text: 9 §§

text: , om något annat inte följer av

text: 9 a §

text: Förordning (1991:926).

text: drift- och underhållsteknisk linje,

text: beklädnadsteknisk linje,

text: el-teleteknisk linje: gren för styr- och reglermekaniker,

text: fordonsteknisk linje: årskurs 2 gren för maskinmekaniker,

text: livsmedelsteknisk linje: årskurs 1 gren för livsmedelsproduktion, terminskurs 2 charkuteri, terminskurs 2 bageri och konditori,

text: processteknisk linje: årskurs 1,

text: verkstadsteknisk linje: årskurs 2 gren för plåt- och svetsmekaniker.

text: För utrustning till följande studievägar lämnas startbidrag med 75 procent av bidragsunderlaget, nämligen

text: bygg- och anläggningsteknisk linje: gren för målare, gren för byggnadsplåtslagare,

text: el-teleteknisk linje: gren för telereparatörer.

text: För utrustning till följande studievägar lämnas startbidrag med 25 procent av bidragsunderlaget, nämligen

text: För utrustning till andra bidragsberättigande studievägar än som avses i

text: och

text: 8 §§

text: lämnas startbidrag med 50 procent av bidragsunderlaget. Detsamma gäller i fråga om utrustning till påbyggnadsutbildningar inom de tekniskt-industriella och tekniskt-naturvetenskapliga områdena.

beteckning: 9 a §

text: För utrustning till studievägar som anges i

text: 9 §§

text: får efter medgivande av statens skolverk startbidrag lämnas med högst 100 procent av bidragsunderlaget, om det finns synnerliga skäl.

text: Förordning (1991:926).

ordinal: 9 a

text: Grunder för kompletteringsbidrag

text: För varje studieväg som är bidragsberättigande såvitt gäller startbidrag samt för studievägar inom det ekonomiskt-merkantila området får lämnas kompletteringsbidrag. Statens skolverk fastställer inom ramen för tillgängliga medel det belopp som får utgå. Detsamma gäller andra studievägar inom de tekniskt-industriella och teknis kt-naturvetenskapliga områdena, om verket bestämmer det.

text: Förordning (1991:926).

text: Beslut om bidrag m. m.

text: Startbidrag

text: 11 § har upphävts genom förordning (1991:926).

type: upphavd

text: Ansökan om startbidrag skall ges in till den beslutande myndigheten vid den tidpunkt som myndigheten bestämmer.

text: Bidraget betalas ut av den beslutande myndigheten.

text: Kompletteringsbidrag

text: Statens skolverk beslutar om kompletteringsbidrag enligt

text: 10 §

text: Förordning (1991:926).

text: Ansökan om kompletteringsbidrag skall ges in till statens skolverk vid den tidpunkt som verket bestämmer.

text: Förordning (1991:926).

text: Övriga föreskrifter

text: 15 § har upphävts genom förordning (1991:926).

text: Statens skolverks beslut får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1991:926).

text: 17 § har upphävts genom förordning (1991:926).


dcterms:title: Förordning (1987:719) med instruktion för statens kulturråd

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna verksstadgan (1965:600) skall tillämpas på statens kulturråd.

text: Uppgifter

text: Rådet är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Rådet skall följa utvecklingen inom området och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna.

text: Rådet handlägger ärenden om statliga bidrag för kulturell verksamhet och om andra statliga åtgärder som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån sådana ärenden inte ankommer på någon annan myndighet. Rådet handlägger dock inte ärenden om utbildning eller om ersättning eller bidrag av stipendietyp till enskilda yrkesutövare inom kulturområdet.

text: verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna och därigenom främja utvecklingen av kulturverksamheten,

text: svara för uppföljning och utvärdering av de statliga insatserna,

text: på regeringens uppdrag genomföra utredningar och andra uppgifter,

text: samla och sprida information om kulturell verksamhet och om åtgärder och initiativ på området.

text: Det åligger rådet särskilt att inom kulturområdet

text: Rådet skall fortlöpande och i lämpliga former samverka och samråda med statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter samt med institutioner och andra organ.

text: Rådet skall varje år i anslutning till sitt förslag till anslagsframställning göra en sammanfattande bedömning av utvecklingen inom de delar av kulturområdet som avses i

text: 2 §

text: . Rådet skall även lämna förslag till sådana åtgärder som kan föranledas av bedömningen.

text: Organisation

text: Rådet leds av en styrelse som består av en ordförande och högst tolv andra ledamöter. I styrelsen ingår direktören. Styrelsen utser inom sig en vice ordförande.

text: Kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skall tillämpas på rådet.

text: Rådet har ett kansli, organiserat på de enheter som styrelsen bestämmer.

text: Styrelsen får därutöver inrätta särskilda organ för vissa uppgifter. Till ett sådant organ får styrelsen uppdra att besluta i ärenden som styrelsen anger i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: Hos rådet finns en direktör som är chef för rådet.

text: Hos rådet finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel.

text: I mån av behov och tillgång på medel får rådet anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om rådets organisation och arbetsformer,

text: anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse,

text: frågor om skiljande från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning,

text: andra frågor som direktören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen får uppdra åt ordföranden eller annan ledamot av styrelsen att avgöra vissa frågor som inte behöver prövas av styrelsen i sin helhet.

text: Om det i en lag eller förordning finns särskilda bestämmelser om hur beslut skall fattas i ärenden som handläggs enligt den lagen eller förordningen, gäller de bestämmelserna.

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av övriga ledamöter är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden och minst hälften av övriga ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får ordföranden besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: För att uppnå beslutförhet i ett särskilt beslutande organ skall ordföranden eller vice ordföranden i organet och minst hälften av de övriga ledamöterna vara närvarande.

text: Om ett ärende är så brådskande att organet inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden och minst hälften av övriga ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får ordföranden besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med organet.

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen avgörs av direktören. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av direktören, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När direktören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av den tjänsteman som direktören bestämmer. Denne inträder efter beslut av direktören även i övrigt i hans ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden.

text: I direktörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 14 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på den som svarar för ärendet enligt arbetsordningen eller på den som direktören utser särskilt. Ordföranden i styrelsen får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Av förordningen (

text: ) om vissa medbestämmandeformer i statlig tjänst m. m. följer att rådets befogenhet att besluta kan vara begränsad i vissa hänseenden.

text: Direktören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: I arbetsordningen eller genom särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Tjänstetillsättning m. m.

text: Tjänsten som direktör tillsätts av regeringen efter anmälan av styrelsens ordförande.

text: Andra tjänster tillsätts av rådet.

text: Ordföranden och övriga ledamöter i styrelsen utom direktören förordnas av regeringen för högst tre år. Ett förordnande kan förlängas högst en gång, om inte särskilda skäl föranleder något annat.

text: Bisysslor

text: Besked enligt 37 § andra stycket anställningsförordningen (1965: 601) lämnas av styrelsen i fråga om direktören.


rpubl:andrar: ändr. 7 §

rpubl:andrar: nuvarande 7, 8, 9 §§ betecknas 9, 11, 12 §§; ändr. 1, 2, 5, de nya 9, 11, 12 §§; rubr. närmast före 7, 8 §§ sätts närmast före 9, 11 §§; nya 7, 8, 10 §§, rubr. närmast före 7, 10 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 6 §

dcterms:title: Förordning (1987:721) om lärarresurser i specialskolan m.m.

text: Inledande föreskrifter

text: undervisning som anordnas enligt timplanen,

text: undervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråket enligt

text: 25 § specialskolförordningen (1965:478)

text: särskild undervisning enligt

text: 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: för elever i specialskolan,

text: studie- och yrkesorientering (syo) enligt

text: och

text: 8 §§

text: tjänster som förstadielärare.

text: För specialskolorna beräknas lärarresurser för

text: Särskilda resurser beräknas för vissa ändamål enligt

text: 9 §

text: Förordning (1991:1063).

text: För varje specialskola skall lärarresurserna beräknas med hänsyn till det genomsnittliga elevantalet under en treårsperiod.

text: Beräkningarna skall grunda sig på det faktiska elevantalet under det pågående och det närmast föregående läsåret samt på det beräknade elevantalet under det närmast följande läsåret. Beräkningarna skall göras vid den tidpunkt under det pågående läsåret som statens institut för handikappfrågor i skolan (institutet) bestämmer.

text: Förordning (1991:1063).

text: Beräkning av lärarresurserna

text: Manillaskolan, Stockholm,

text: Östervångsskolan, Lund,

text: Vänerskolan, Vänersborg,

text: Birgittaskolan, Örebro,

text: Kristinaskolan, Härnösand.

text: För varje elev i följande specialskolor beräknas 9,75 lärarveckotimmar, nämligen

text: Åsbackaskolan, Gnesta,

text: Hällsboskolan, Sigtuna,

text: Ekeskolan, Örebro.

text: För varje elev i följande specialskolor beräknas 13,7 lärarveckotimmar, nämligen

text: För varje elev vid Hällsboskolan som får undervisning på högstadiet vid Birgittaskolan, Örebro, beräknas 13,7 lärarveckotimmar.

text: Fördelning av viss del av lärarresurserna

text: Institutet disponerar en viss del av de lärarresurser som beräknas enligt

text: och

text: 4 §§

text: för speciella behovsinriktade insatser, nämligen 0,65 lärarveckotimmar för varje elev som avses i

text: 3 §

text: och en lärarveckotimme för varje elev som avses i

text: 4 §

text: Institutet skall fördela denna resurs behovsinriktat mellan specialskolorna.

text: Förordning (1991:1063).

text: Användningen av lärarresurserna

text: Styrelsen bestämmer hur de lärarresurser som tilldelas en specialskola enligt denna förordning skall användas för dels den undervisning eleverna skall ha enligt läroplanen, dels övriga ändamål som anges i

text: 1 § första stycket

text: , om något annat inte följer av

text: andra stycket

text: Om så behövs och omständigheterna i övrigt medger det, får en del av lärarresurserna tas i anspråk också för förvaltningskostnader.

text: Förordning (1992:114).

text: Syo

cells: För lärare i specialskolan som fullgör syo sätts undervisningsskyldigheten ned inom följande gränser:

type: rad

type: tabell

text: Institutet fastställer för varje läsår enligt de grunder som anges i denna paragraf i vilken omfattning syo får anordnas i specialskolan.

text: Om syo fullgörs av annan personal med utbildning för syo, beräknas tjänsteunderlaget med följande antal timmar (60 minuter) per vecka:

text: 30 7,5 31-- 60 10,0 61-- 90 20,0 91--120 30,0

text: Förordning (1991:1063).

text: Antal elever i Tjänsteunderlag årskurserna 7--10 antal timmar

text: Utöver vad som följer av

text: 7 §

text: får undervisningsskyldigheten för lärare vid Birgittaskolan, Örebro, sättas ned med sammanlagt åtta veckotimmar för att ge särskild service till personal för syo i grundskolan och gymnasieskolan avseende gravt synskadade eller hörselskadade elever vid skolan.

text: Om sådan service utförs av annan personal än lärare vid Birgittaskolan beräknas ett tjänsteunderlag härför med tio timmar (60 minuter) per vecka.

text: Förordning (1991:1063).

text: Särskilda resurser för vissa ändamål

text: De tjänster vid Ekeskolans, Åsbackaskolans och Hällsboskolans resurscentrum som regeringen har medgivit.

text: Lönekostnaderna för rektorer och studierektorer efter avdrag för den del av lönekostnaderna som motsvarar deras undervisningsskyldighet, som i stället ersätts av lärarresurserna enligt 3 eller

text: 4 §

text: Kostnader för vikarier och för lönetillägg som enligt skolavtalet utgår för rektorer, studierektorer, lärare och förstadielärare.

text: Pedagogisk ledningsförstärkning på dataområdet enligt

text: 10 §

text: Förordning (1991:1063).

text: Särskilda resurser tilldelas specialskolorna för följande ändamål:

text: För planering och drift av datorsystem samt för metodiskt och pedagogiskt utvecklingsarbete får institutet tilldela specialskolorna en särskild resurs om högst tre lärarveckotimmar för varje specialskola.

text: Resursen får användas för nedsättning av undervisningsskyldigheten för en lärare på högstadiet som fullgör sådana uppgifter enligt beslut av styrelsen för skolenheten.

text: Förordning (1991:1063).

text: Övriga föreskrifter

text: Ansökan om resurser enligt denna förordning görs av styrelsen. Ansökan skall ha kommit in till institutet senast den dag institutet bestämmer.

text: Förordning (1991:1063).

text: Institutet får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (1991:1063).


rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 1-4 §§; nya 2 a, 2 b §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 a §§; nya bil. 1, 2

rpubl:andrar: upph. 2 a, 2 b, bil. 2; ändr. 1, 3, 4 §§, bil. 1

dcterms:identifier: SFS 1987:725 i lydelse enligt SFS 1988:783

dcterms:title: Förordning (1987:725) om skyldighet att förhandsanmäla prishöjningar

text: Den som yrkesmässigt säljer en sådan förnödenhet som anges i bilaga 1 till denna förordning får inte utan tillstånd höja priset på förnödenheten förrän en månad efter det att han hos statens pris- och kartellnämnd har gjort anmälan om prishöjningen och skälen för den.

text: Pris- och kartellnämnden får meddela föreskrifter om undantag från anmälningsskyldigheten.

text: Förordning (1988:783).

text: Frågor om tillstånd att höja pris utan hinder av

text: 1 §

text: prövas av den myndighet som skall ta emot anmälan om prishöjning. När sådant tillstånd lämnas kan myndigheten även bestämma att motsvarande prishöjning får göras i efterföljande produktions- eller handelsled.

text: Förordning (1987:1133).

text: 2 a § har upphävts genom förordning (1988:783).

text: 2 b § har upphävts genom förordning (1988:783).

text: Om utvecklingen påkallar särskilda åtgärder beträffande en sådan förnödenhet för vilken priset inte får höjas utan förhandsanmälan enligt

text: 1 §

text: , skall den myndighet, till vilken anmälan har gjorts, anmäla detta till regeringen.

text: Förordning (1988:783).

text: Pris- och kartellnämnden får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (1988:783).

text: tulltaxelagen (1987:1068)

cells: Byggnadsmaterial m. m. Lacker och färger

cells: Spånskivor Träfiberskivor Inner- och ytterdörrar samt fönster och fönstersnickerier ur Mineralull Planglas

cells: Isolerrutor Glasull Värmepannor Oljebrännare Värmeväxlare, värmepumpar

cells: Elektriska värmepannor samt elradiatorer Köksskåp och garderobsskåp av trä Monteringsfärdiga trähus

text: Förordning (1988:783).

text: */k/ Bilaga 1 */-k/

text: Bilaga 2 har upphört att gälla enligt förordning (1988:783).


rpubl:andrar: ändr. 8, 10 §§

dcterms:title: Förordning (1987:736) om timramar för kommunal utbildning för vuxna

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om timramar för grundutbildning för vuxna (

kind: term

text: grundvux

text: ) och kommunal vuxenutbildning (

text: komvux

text: I förordningen avses med redovisningsår tiden den 1 juli--den 30 juni nästa kalenderår.

text: Med

text: kommun

text: avses även landstingskommun.

text: Riksramar

text: Regeringen fastställer för varje redovisningsår timramar för hela landet (

text: riksramar

text: grundvux,

text: grundskolekurser (etapp 1),

text: gymnasieskolekurser i allmänna ämnen (etapperna 2--4),

text: gymnasieskolekurser i yrkesämnen och särskilda yrkesinriktade kurser (yrkesutbildning).

text: Riksramar fastställs särskilt för

text: Länsramar

text: Skolöverstyrelsen skall för varje redovisningsår fördela envar av riksramarna på länsramar.

text: Vid fördelningen skall hänsyn tas till att länen har olika behov av undervisningstimmar beroende på sådana faktorer som utbildningsnivå, arbetsmarknadsförhållanden och näringsliv samt till de varierande möjligheterna att genomföra utbildning av olika slag.

text: Beslut enligt denna paragraf får inte överklagas.

text: Kommunramar

text: Länsskolnämnden skall fördela envar av länsramarna på kommunramar för varje redovisningsår.

text: En mindre del av länsramen för grundvux får dock reserveras för sådana behov av undervisning för invandrare som visar sig först under redovisningsåret.

text: Varje kommun skall senast den 1 mars till länsskolnämnden lämna uppgift om hur många timmar ur olika länsramar för det kommande redovisningsåret som kommunen anser sig behöva. Därvid skall kommunen redovisa en plan för timmarnas användning med en bedömning av utbildningsbehoven och av kommunens möjligheter att genomföra utbildningen.

text: Länsskolnämnden skall vid sin fördelning av länsramarna ta hänsyn till att kommunerna har olika behov av undervisningstimmar beroende på sådana faktorer som utbildningsnivå, arbetsmarknadsförhållanden och näringsliv samt till att kommunerna har varierande möjligheter att genomföra utbildning av olika slag. Den genomsnittliga gruppstorleken får också påverka fördelningen.

text: I fråga om komvux skall länsskolnämnden vid sin fördelning särskilt beakta vilken inriktning kursutbudet har hos de olika kommunerna. Nämnden skall vid fördelningen av undervisningstimmar ta hänsyn till i vad mån en kommun anpassar sitt kursutbud till de prioriterade målgruppernas behov och inte försvårar fritids- och deltidsstudier genom en olämplig organisation. Hänsyn skall också tas till i vad mån kommunen samråder med andra kommuner och utbildningshuvudmän vid planeringen av sitt kursutbud samt till att vissa kommuner erbjuder utbildning av regionalt intresse eller riksintresse.

text: Länsskolnämnden skall samråda med länsstyrelsen inför beslut vad gäller etapperna 2--4 och yrkesutbildning.

text: Förordning (1989:613).

text: Länsskolnämndens beslut i ärenden om fördelning av länsramar får inte överklagas.

text: Omfördelning mellan kommunens ramar

text: En kommun får under ett redovisningsår genom omfördelning öka eller minska varje kommunram med högst tio procent, dock alltid med 300 undervisningstimmar.

text: Förordning (1989:613).


rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

rpubl:andrar: ändr. 12 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 7, 22 §§; nya 7 a, 9 a §§, rubr. närmast före 7, 8 §§

rpubl:andrar: upph. 12 §

dcterms:title: Förordning (1987:738) om statsbidrag till särskilda insatser inom skolområdet

text: Inledande föreskrifter

text: undervisningsinsatser och elevvårdsinsatser av regional art som kommunen vidtar för

text: undervisningsinsatser av lokal art som kommunen vidtar för elever med handikapp eller med andra särskilda behov i grundskolan och gymnasieskolan.

text: En kommun kan enligt föreskrifterna i denna förordning få statsbidrag till kostnader för a. elever med handikapp eller med andra särskilda behov i grundskolan och gymnasieskolan, b. elever med flera handikapp i särskolan.

text: I undervisningsinsatser enligt

text: första stycket

text: ingår särskild undervisning för

text: a. elever i grundskolan som avses i

text: 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100)

text: b. zigenarbarn i syfte att ge dem nödvändiga grundkunskaper i svenska och matematik samt att möjliggöra deras inplacering i arbetsenhet, klass, eller undervisningsgrupp i grundskolan.

text: Förordning (1989:133).

text: I denna förordning avses med

text: kommun primärkommuner, landstingskommuner eller kommunalförbund,

text: skolstyrelse kommuns skolstyrelse, landstingskommuns utbildningsnämnd eller lokal styrelse för särskolan,

text: redovisningsår

text: tiden den 1 juli--den 30 juni följande kalenderår.

text: Förordning (1988:739).

text: Skolöverstyrelsens fördelning

text: Inför varje redovisningsår fördelar skolöverstyrelsen mellan landets länsskolnämnder de medel som regeringen anvisar för statsbidrag enligt denna förordning.

text: Antalet elever den 15 september under det närmast föregående redovisningsåret i grundskolan och gymnasieskolan i länen skall utgöra den huvudsakliga beräkningsgrunden för fördelning av medlen mellan länsskolnämnderna.

text: Regeringen kan bestämma att vissa belopp av medlen skall fördelas efter andra grunder än som anges i

text: första stycket

text: Skolöverstyrelsen skall så snart det kan ske göra en preliminär fördelning mellan länsskolnämnderna av de medel som regeringen väntas anvisa för det kommande redovisningsåret. En sådan preliminär fördelning är inte bindande när skolöverstyrelsen slutligt fördelar medlen.

text: Länsskolnämndens fördelning

text: Varje länsskolnämnd beslutar om fördelning mellan kommuner i länet av det belopp som skolöverstyrelsen tilldelar nämnden.

text: Insatser av regional art

text: sådana merkostnader för undervisningen som inte täcks av statsbidraget till driftkostnader för undervisningen,

text: elevvårdskostnader, om dessa är särskilt stora.

text: Förordning (1989:133).

text: En kommun som vidtar sådana undervisningsinsatser av regional art som avses i

text: 1 § första stycket 1

text: får tilldelas bidrag till

beteckning: 7 a §

text: Vid oenighet mellan berörda kommuner om den interkommunala ersättningens storlek när det gäller insatser av regional art skall länsskolnämnden fastställa ett skäligt belopp för interkommunal ersättning. Om parterna är kommuner i olika län eller någon av parterna är en landstingskommun, skall beloppet fastställas av skolöverstyrelsen.

text: Första stycket gäller utan hinder av regeringens årliga föreskrifter om belopp för interkommunal ersättning.

text: Förordning (1989:133).

ordinal: 7 a

text: Insatser av lokal art

text: En kommun som har behov av extra medel för undervisningsinsatser av lokal art för elever med handikapp eller med andra särskilda behov i grundskolan eller gymnasieskolan får tilldelas bidrag för ändamålet.

text: Länsskolnämnden skall fördela medel för sådana undervisningsinsatser som avses i

text: 8 §

text: utifrån en allmän bedömning av respektive kommuns behov av extra resurser och inte gå in i en prövning av de särskilda behoven för varje enskild elev. Särskild hänsyn skall tas till om andelen elever med handikapp är stor.

text: Om en kommun betalar en hög interkommunal ersättning för skolgången i någon annan kommun för elever med handikapp och totalt sett har en stor andel elever med handikapp, får den tilldelas bidrag till ersättningen.

text: Förordning (1989:133).

text: Bidragets användning

text: Det bidrag som en kommun tilldelas enligt

text: 7 §

text: skall användas för det ändamål som anges av länsskolnämnden.

text: 8 §

text: får användas för undervisningsinsatser på det sätt kommunen bedömer lämpligt.

text: Det bidrag som används för insatser för elever med handikapp får även användas för insatser i anslutning till undervisningen, exempelvis personlig assistans.

text: 12 § har upphävts genom förordning (1990:1222).

text: Bidraget innefattar i det fall det används för lärarlöner ersättning för kostnader för socialavgifter enligt samma grunder som gäller för bidrag till driftkostnader för skolformen.

text: Ansökan om bidrag och utbetalning

text: Ansökan om bidrag görs av skolstyrelsen.

text: Ansökan skall ha kommit in till länsskolnämnden senast den dag nämnden bestämmer.

text: Länsskolnämnden skall fatta beslut om fördelning av medlen i så god tid som möjligt inför det redovisningsår som resurserna avser.

text: För kommunernas planering bör länsskolnämnden så snart det kan ske och senast den 1 april göra en preliminär fördelning av de medel som länsskolnämnden väntas bli tilldelad för det kommande redovisningsåret. En sådan preliminär fördelning är inte bindande när länsskolnämnden slutligt fördelar medlen. Länsskolnämnden får innehålla en mindre del av medlen för fördelning senare under redovisningsåret.

text: Det bidrag som länsskolnämnden har beslutat om för en kommun skall betalas ut av länsskolnämnden i september, december, mars och juni under redovisningsåret med en fjärdedel vid varje tillfälle.

text: Övriga föreskrifter

text: Länsskolnämnden får förordna att från statsbidrag enligt denna förordning skall räknas av vad som enligt en slutligt fastställd anmärkning som gjorts av skolöverstyrelsen felaktigt har betalats ut till kommunen i sådant bidrag för tidigare redovisningsår.

text: Länsskolnämnden skall snarast möjligt tillställa skolöverstyrelsen kopior av nämndens beslut om statsbidrag.

text: En kommun är skyldig att på begäran av länsskolnämnden lämna de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för nämndens granskning.

text: Länsskolnämnder och kommuner är skyldiga att på begäran av skolöverstyrelsen eller riksrevisionsverket lämna de uppgifter och det verifikationsmaterial som behövs för myndighetens granskning.

text: Om en kommun åsidosätter vad som enligt lag eller andra författningar åligger kommunen i fråga om grundskolan, får skolöverstyrelsen efter anmälan av länsskolnämnden besluta, att högst tio procent av ett statsbidrag enligt denna förordning skall hållas inne i avvaktan på att rättelse sker. Om rättelse inte sker, får skolöverstyrelsen förordna att det innehållna beloppet skall dras av från statsbidraget.

text: Skolöverstyrelsens beslut om fördelning av medel mellan länsskolnämnderna och länsskolnämndernas beslut om tilldelning av bidrag får inte överklagas.

text: Bestämmelser om överklagande av beslut i ärenden om interkommunal ersättning finns i

text: 4 kap. 20 §

text: och

text: 5 kap. 20 §

text: skollagen (1985:1100)

text: Förordning (1989:133).

text: Skolöverstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 maj 1987 och tillämpas i fråga om förmåner som beviljas efter ikraftträdandet.

text: kungörelsen (1960:220) om vissa statliga personalpensioner m. m. under år 1960,

text: kungörelsen (1962:228) om vissa statliga personalpensioner m. m. under år 1962,

text: kungörelsen (1964:251) om vissa statliga personalpensioner m. m. under år 1964,

text: kungörelsen (1966:473) om vissa statliga personalpensioner m. m. under år 1966,

text: kungörelsen (1966:737) om förändring av vissa statliga personalpensioner m. m. från och med den 1 januari 1967,

text: kungörelsen (1967:442) om höjning av egenpensionsförmån m. m. inom den statliga personalpensioneringen för tiden januari--juni 1967,

text: kungörelsen (1967:710) om förändring av vissa statliga personalpensioner m. m. från och med den 1 januari 1968,

text: kungörelsen (1968:130) om höjning av egenpensionsförmåns bruttobelopp m. m. inom den statliga personalpensioneringen för tiden januari--juni 1968,

text: kungörelsen (1969:461) om vissa statliga personalpensioner m. m. under år 1969,

text: kungörelsen (1969:543) om statliga personalpensioner från och med den 1 januari 1970,

text: kungörelsen (1971:523) om statliga personalpensioner m. m. under år 1971,

text: kungörelsen (1971:848) om statliga personalpensioner under år 1972,

text: kungörelsen (1972:619) om statliga personalpensioner under år 1973,

text: kungörelsen (1974:180) om statliga personalpensioner från och med den 1 maj 1974, m. m.,

text: förordningen (

text: ) om statliga personalpensioner från och med den 1 juni 1975, m. m.

text: Genom förordningen upphävs

text: De upphävda författningarna gäller fortfarande i fråga om förmåner som har beviljats före ikraftträdandet.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för uppräkning för tid före ikraftträdandet.

dcterms:identifier: SFS 1987:74 i lydelse enligt SFS 2010:1669

dcterms:title: Förordning (1987:74) om förändring av statliga personalpensioner under åren 1960-1975

rdfs:label: Finansdepartementet ESA

text: Inledande bestämmelser

text: Denna förordning gäller förändring under åren 1960--1975 av normalbelopp (

text: bruttobelopp

text: ) av pension enligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287, SPR) eller bruttobelopp och basbelopp enligt kungörelsen (1959:290) med bestämmelser om vissa pensionsförmåner enligt föreskrifter meddelade före utfärdandet av statens allmänna tjänstepensionsreglemente.

text: Med

text: normalbelopp

text: avses vid egenpension bruttobeloppet för månad utan höjning enligt

text: 12 § 3 mom.

text: SPR och vid familjepension det bruttobelopp för månad som gäller för ensam berättigad.

text: Bestämmelserna i

text: 12 § 3 mom.

text: och

text: 15 § 1 mom.

text: andra stycket

text: SPR tillämpas även i fråga om egenpension enligt

text: 1 § första stycket

text: Ändring av pensionsbelopp

text: Normalbeloppet (

text: basbeloppet

text: ) för månad höjs för det år och med den procentsats eller det krontalsbelopp som anges i följande sammanställning. Höjningen gäller i förhållande till normalbeloppet (basbeloppet) vid utgången av det föregående året. Såvitt gäller familjepension är krontalsbeloppet hälften av det angivna.

cells: i procent, såvitt gäller gäller andra belopp belopp enligt

text: 3 § tredje stycket

text: 3 § tredje stycket

cells: 2 5 5 6,5 3,5 3,5 4,8 7,5 6 5 2 2,5 5 5 5 7 ella höjningen skulle ha blivit lägre

cells: 7 efter den procentuella höjningen understiger 2 000 kronor för egenpension och 1 000 kronor för familjepension. Ökningen får dock inte medföra att normalbeloppet blir högre än 2 000 respektive 1 000 kronor

text: Avgång Förmånens ökning

text: Utöver den beloppshöjning för år 1974 som följer av

text: 4 §

text: höjs pension som bestämts enligt kungörelsen (

text: ) med bestämmelser om vissa pensionsförmåner enligt föreskrifter meddelade före utfärdandet av statens allmänna tjänstepensionsreglemente. Det sker genom att normalbeloppet eller normalbeloppet för det jämförelsebelopp som avses i

text: 6 §

text: kungörelsen ökas med ytterligare 45 kronor. Beloppet är detsamma för egen- och familjepension.

text: För tid från och med den 1 juli 1975 ändras normalbelopp och basbelopp av pension enligt

text: 4 §

text: i samma grad som prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: ändrats i förhållande till talet 9 300.

text: Första stycket gäller också sådan familjepension för frånskild make som är begränsad enligt

text: 14 § 3 mom.

text: SPR.

text: Förordning (2010:1669).

text: Är pensionen avkortad, begränsas höjningen med krontalsbelopp enligt

text: 4 §

text: i motsvarande mån. För tid, under vilken årlig ersättning har minskats med tio procent, begränsas höjningen i motsvarande mån.