text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1979.

text: Fullmakt som har utfärdats för någon på en tjänst som teknisk ledamot i hovrätterna skall fr.o.m. nämnda dag avse en tjänst som fastighetsråd.

rpubl:andrar: ändr. 19, 35 §§

rpubl:andrar: ändr. 50 §

rpubl:andrar: ändr. 41 §

rpubl:andrar: ändr. 19 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1984. I vattenmål som avses i

text: 4 § första meningen

text: och

text: 5 §

text: lagen (

text: ) om införande av

text: vattenlagen (1983:291)

text: tillämpas äldre bestämmelser.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 31 a §§

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: om tjänstledighet utan särskilt beslut därom skall alltjämt tillämpas i fråga om tjänsteföreningar till följd av anställningsbeslut före den 1 januari 1985.

text: I fråga om den som har antagits som hovrättsfiskal före den 1 januari 1985 gäller

text: 51 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 38, 39 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1988. I fråga om mål som handläggs enligt lagen (

text: ) om rättegång i tvistemål om mindre värden tillämpas dock äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 26 §

rpubl:andrar: ändr. 41, 47 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990.

text: Den som har antagits som hovrättsfiskal före ikraftträdandet får förordnas till hovrättsassessor efter sex månaders tjänstgöring som adjungerad ledamot, om han har tjänstgjort under minst två år som lagman, rådman eller fiskal i tingsrätt.

rpubl:andrar: ändr. 21 §

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: 9 §

text: den 1 januari 1995, och i övrigt den 1 juli 1994.

rpubl:andrar: ändr. 19, 26 §§

dcterms:identifier: SFS 1979:569 i lydelse enligt SFS 1994:1056

dcterms:title: Förordning (1979:569) med hovrättsinstruktion

text: Inledande bestämmelser

text: Bestämmelserna i

text: 6 §§

text: 7 § 1

text: samt

text: och

text: 29 §§

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på hovrätterna. Bestämmelserna i

text: och

text: 29 §§

text: gäller dock endast i fråga om administrativa ärenden.

text: Förordning (1988:904).

text: Organisation m .m.

text: I varje hovrätt finns en hovrättspresident. I hovrätterna finns också hovrättslagmän, hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, hovrättsråd, vattenrättsråd, fastighetsråd, hovrättsassessorer, hovrättsfiskaler, hovrättsfiskalsaspiranter och andra anställda i enlighet med vad som har beslutats av regeringen eller domstolsverket samt ytterligare personal om det behövs och medel finns tillgängliga.

text: Om inte annat anges, skall vad som föreskrivs i denna instruktion om hovrättsråd också tillämpas på hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning.

text: Tjänsterna som fastighetsråd är inrättade gemensamt för hovrätterna. Domstolsverket beslutar vid vilken hovrätt ett fastighetsråd företrädesvis skall ha sin tjänstgöring förlagd och vid vilka hovrätter fastighetsrådet därutöver i första hand skall tjänstgöra.

text: De hovrätter som berörs bestämmer hur fastighetsrådets tjänstgöring skall fördelas mellan hovrätterna.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får domstolsverket besluta att fastighetsråd skall tjänstgöra även vid andra hovrätter än dem som har beslutats enligt

text: första stycket

text: Hovrättspresidenten är administrativ chef för hovrätten.

text: Vid var och en av hovrätterna finns det antal avdelningar som regeringen bestämmer.

text: Vid var och en av hovrätterna finns det en administrativ enhet. För den administrativa enheten finns en chef.

text: Förordning (1979:940).

text: En avdelning består av ledamöter enligt vad som följer av lag samt, i den utsträckning som det förordnas, en eller flera hovrättsassessorer eller andra adjungerade ledamöter.

text: Vid avdelningarna tjänstgör också hovrättsfiskaler, hovrättsfiskalsaspiranter och annan personal enligt vad hovrätten bestämmer.

text: Hovrätten delar in personalen till tjänstgöring på avdelningarna och den administrativa enheten.

text: Indelningen av ledamöterna skall ske för en bestämd tid.

text: Förordning (1979:940).

text: Ordförande på en avdelning är en hovrättslagman. I Hovrätten för Nedre Norrland och i Hovrätten för Övre Norrland är dock hovrättspresidenten ordförande på en av avdelningarna.

text: Förordning (1994:915).

text: När hovrättspresidenten deltar i arbetet på en avdelning, där han inte är ordförande, för han ordet på avdelningen.

text: Ordföranden leder och övervakar arbetet på avdelningen samt delar in ledamöterna till tjänstgöring enligt vad hovrätten närmare bestämmer.

text: Ordföranden skall, enligt riktlinjer som hovrätten beslutar, dels se till att hovrättsfiskalsaspiranterna och hovrättsfiskalerna får en allsidig och utvecklande utbildning, dels ge vitsord över deras tjänstgöring. För varje hovrättsfiskalsaspirant skall en ledamot utses som handledare.

text: Förordning (1990:461).

text: Den som är vice ordförande på en avdelning är ställföreträdare för ordföranden och biträder ordföranden i dennes åligganden.

text: Vice ordföranden skall också, enligt de anvisningar som hovrätten meddelar, särskilt följa rättskipningen på hovrättens avdelningar och verka för en enhetlig rättstillämpning.

text: Fördelningen av målen på rotlar m. m.

text: Målen fördelas på rotlar. Grunderna för målens fördelning skall framgå av arbetsordningen.

text: Mål av viss beskaffenhet (

text: specialmål

text: ) tilldelas i första hand en eller flera bestämda rotlar.

text: Hovrätten bestämmer vilka mål som är specialmål.

text: Förordning (1988:904).

text: Varje lagfaren ledamot på en avdelning, med undantag för ordföranden, skall ha en rotel. Hovrätten får, om det finns särskilda skäl för det, besluta att en viss ledamot under en bestämd tid inte skall ha någon rotel.

text: Hovrätten fördelar rotlarna mellan ledamöterna.

text: arbetsbördan såvitt möjligt blir lika stor för alla ledamöter,

text: ett mål som har samband med ett annat mål tilldelas samma rotel som det andra målet,

text: målen fördelas på rotlarna efter turordning.

text: Vid fördelningen av målen på rotlarna skall det iakttas att

text: Om det finns särskilda skäl för det får hovrätten besluta att en viss rotel under en begränsad tid skall befrias från tilldelning av nya mål eller att ett mål som har tilldelats en viss rotel skall flyttas över till en annan rotel.

text: Hovrätten meddelar de ytterligare bestämmelser som behövs om fördelningen av målen på rotlarna.

text: Handläggningen av målen m. m.

text: Rotelinnehavaren skall svara för beredningen av målen på roteln och, om inte särskilda skäl föranleder annat, i egenskap av referent delta i handläggningen och avgörandet av målen.

text: besluta angående handräckning i tvistemål eller användning av tvångsmedel i brottmål, när fråga därom väcks i hovrätten,

text: hålla muntliga förhör enligt

text: 52 kap. 11 § rättegångsbalken

text: avvisa utredning,

text: avvisa ombud, biträden eller försvarare,

text: utdöma viten eller andra påföljder för underlåtenhet att iaktta förelägganden,

text: förordna om annan personutredning än som avses i lagen (

text: ) om särskild personutredning i brottmål, m. m.,

text: besluta i fråga om inhämtande av yttrande av en sakkunnig enligt 13 kap. 32 § vattenlagen eller

text: 16 kap. 3 § andra stycket fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: besluta i fråga om undersökning enligt 13 kap. 70 § första stycket vattenlagen eller

text: 15 § lagen (1969:246)

text: om domstolar i fastighetsmål.

text: Rotelinnehavaren får ensam vidta åtgärder för beredningen av målen. Han får dock inte

text: Rotelinnehavaren får ensam besluta om avskrivning av mål efter återkallelse.

text: Rotelinnehavaren får till avdelningen hänskjuta en fråga som han är behörig att pröva.

text: Förordning (1994:1056).

text: förordnande av eller byte av offentlig försvarare eller biträde enligt

text: rättshjälpslagen

text: beviljande av allmän rättshjälp, eller

text: förordnande om personutredning i brottmål.

text: Hovrätten får förordna hovrättsfiskal, hovrättsfiskalsaspirant eller annan anställd som har tillräcklig kunskap och erfarenhet, att på eget ansvar vidta sådana åtgärder för beredning av mål som en rotelinnehavare får vidta enligt

text: 19 § första stycket

text: . Ett förordnande för ett domstolsbiträde får dock inte avse

text: En rotelinnehavare får besluta att åtgärder för beredning av ett visst mål skall vidtas på eget ansvar av hovrättsfiskal, hovrättsfiskalsaspirant eller annan anställd som har fått förordnande enligt

text: första stycket

text: . Vad som nu sagts gäller inte brottmål, där någon är berövad friheten.

text: Beslut enligt

text: andra stycket

text: får inte avse mål vars beredning är av svårt slag eller som av någon annan orsak kräver särskild kunskap och erfarenhet. Uppkommer en fråga av sådant slag eller en fråga som bör hänskjutas till avdelningen, i ett mål där beslut enligt

text: andra stycket

text: har fattats, skall den som är ansvarig för beredningen genast anmäla frågan för rotelinnehavaren. Hovrätten meddelar de ytterligare anvisningar som behövs när sådan anmälan skall ske.

text: Hovrättsfiskaler, hovrättsfiskalsaspiranter och andra som förordnas till det skall i övrigt biträda med beredningen av målen enligt de anvisningar och i den omfattning som hovrätten bestämmer.

text: Förordning (1993:648).

text: föra dagböcker,

text: föranstalta om sådan skriftväxling, som skall äga rum enligt föreskrifter i lagar eller andra författningar, i den utsträckning som hovrätten bestämmer,

text: underteckna och expediera

text: vidta sådana åtgärder som ankommer på hovrätten i samband med delgivningar,

text: expediera domar, beslut, protokoll och andra handlingar,

text: föra de anteckningar om rättshjälpskostnader som har föreskrivits,

text: utfärda lagakraft- och diariebevis,

text: fullgöra uppgifter enligt förordningen (

text: ) om statliga myndigheters serviceskyldighet, m. m. och

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: förvalta hovrättens förskottskassa samt betala ut förskott och ersättningar av allmänna medel till parter, vittnen, sakkunniga m. fl.,

text: ta emot fullföljdsinlagor när talan förs mot hovrättens dom eller beslut,

text: granska om talan som avses i 10 har fullföljts på föreskrivet sätt och inom rätt tid samt, om så är fallet, vidta de åtgärder som med anledning därav ankommer på hovrätten,

text: vidta de åtgärder som ankommer på hovrätten enligt kungörelsen (1973:266) om skyldighet för allmän domstol att underrätta om fullföljd talan,

text: ombesörja renovationer i målen.

text: Förordning (1992:196).

text: Hovrätten får förordna anställda, som har tillräcklig kunskap och erfarenhet, att på eget ansvar a. kallelser, förelägganden och andra meddelanden, dock inte underteckna kallelser enligt lagen (

text: ) om nordisk vittnesplikt m. m., b. förordnanden om offentlig försvarare, c. beslut om personutredning och läkarintyg enligt lagen (

text: ) om särskild personutredning i brottmål, m. m. samt begäran om yttrande från frivårdsmyndighet enligt

text: 25 § frivårdsförordningen (1983:250)

text: Ett mål som skall avgöras utan huvudförhandling föredras av en hovrättsfiskal eller hovrättsfiskalsaspirant eller, i den omfattning som hovrätten eller avdelningen bestämmer, av rotelinnehavaren eller någon annan som är lagfaren och som hovrätten har utsett.

text: Förordning (1988:1166).

text: Ett mål skall avgöras så snart det kan ske. Ett mål eller en fråga som har kommit upp i ett mål skall handläggas med förtur, om målet eller frågan av någon särskild anledning bör avgöras skyndsamt. Vilka mål som är förtursmål bestäms i arbetsordningen.

text: Frågor om prövningstillstånd enligt

text: 49 kap.

text: och

text: 12 a §§

text: rättegångsbalken

text: skall tas upp så snart det kan ske.

text: Förordning (1993:648).

text: Dom eller beslut i ett mål eller i en fråga som har kommit upp i ett mål skall meddelas så snart det kan ske, om målet eller frågan har avgjorts efter en föredragning.

text: Kan domen eller beslutet inte meddelas inom sex veckor efter föredragningen med hänsyn till målets eller frågans omfång eller beskaffenhet i övrigt eller på grund av något annat särskilt skäl, får hovrätten bestämma att domen eller beslutet skall meddelas senast inom viss angiven tid. Denna får inte vara längre än som är oundgängligen nödvändigt.

text: Vid handläggning med tre eller flera ledamöter skall ordföranden vara ordinarie domare i hovrätten eller, efter förordnande av regeringen, uppehålla tjänst som hovrättslagman eller hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning. Minst ytterligare en ledamot skall inneha eller ha innehaft ordinarie domartjänst. Härvid jämställs tjänst som rådman i tingsrätt och tjänst som hyresråd som uppehålls efter förordnande av regeringen med ordinarie domartjänst.

text: Om det finns särskilda skäl får hovrätten för ett särskilt mål förordna den som är eller har varit ordinarie domare i hovrätt att tjänstgöra som ordförande.

text: När ett fastighetsråd eller ett vattenrättsråd har förhinder eller om det finns andra särskilda skäl, får hovrätten för ett särskilt mål förordna annat fastighetsråd eller vattenrättsråd.

text: När frågor om prövningstillstånd enligt

text: 49 kap.

text: eller

text: 13 §

text: rättegångsbalken

text: avgörs skall ordföranden eller vice ordföranden på avdelningen delta.

text: Förordning (1994:1056).

text: Hovrättspresidenten bör delta när hovrätten avgör mål som tas upp av hovrätten som första domstol eller om det finns särskilda skäl för det med hänsyn till målets beskaffenhet.

text: En remiss från högsta domstolen, som har samband med en dom eller ett beslut som hovrätten har meddelat, skall i den utsträckning som det är möjligt handläggas av de ledamöter som har deltagit i domen eller beslutet.

text: Handläggningen av administrativa ärenden m. m.

text: Administrativa ärenden avgörs av hovrätten i plenum eller i kollegium, av hovrättspresidenten eller på avdelning.

text: Plenum består av hovrättspresidenten som ordförande, hovrättslagmännen, hovrättsråden, vattenrättsråden, fastighetsråden, hovrättsassessorerna och de adjungerade ledamöter som har förordnats för minst sex månader samt chefen för den administrativa enheten.

text: Ett fastighetsråd ingår i plenum endast i den hovrätt, till vilken hans tjänstgöring företrädesvis är förlagd.

text: Kollegium består av hovrättspresidenten som ordförande, en eller flera hovrättslagmän, dock högst tre, och chefen för den administrativa enheten.

text: För varje annan ledamot än hovrättspresidenten och chefen för den administrativa enheten skall det finnas en personlig ersättare, som träder in vid förfall för ledamoten. Ersättaren skall vara en hovrättslagman eller, om en sådan inte finns att tillgå, ett hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning.

text: Ledamöterna och ersättarna skall vara anställda hos och tjänstgöra i hovrätten. De utses för högst ett år i sänder.

text: En avdelnings sammansättning vid avgörande av ett administrativt ärende bestäms av hovrätten.

text: Ledamöterna i kollegiet och ersättarna för dem utses i plenum. I plenum avgörs vidare ärenden som har hänskjutits dit av kollegiet.

text: viktigare frågor om hovrättens organisation eller arbetsformer,

text: frågor om ändringar av större vikt i den judiciella indelningen,

text: andra organisationsfrågor av större vikt för rättsvården,

text: förslag till domstolsverket i fråga om anslagsframställningar,

text: förslag om tillsättning av tjänster och långtidsvikariat,

text: förordnanden av hovrättsassessorer och hovrättsfiskaler,

text: förordnande som ledamot i hovrätten för någon som inte har haft ett sådant förordnande förut och som inte är hovrättsfiskal,

text: annat skiljande från tjänster och uppdrag än avskedande,

text: frågor som hovrättspresidenten hänskjuter till kollegiet.

text: I kollegium avgörs ärenden som avser

text: Kollegiet får, om inte annat är särskilt föreskrivet, till plenum hänskjuta ärenden som avses i

text: första stycket 1

text: och

text: Förordning (1986:100).

text: När kollegiet avgör ärenden om förordnande av hovrättsfiskaler till hovrättsassessorer eller av hovrättsfiskalsaspiranter till hovrättsfiskaler skall i kollegiet, utöver de ledamöter som anges i

text: 31 § första stycket

text: , om möjligt ingå hovrättslagmännen på de avdelningar på vilka fiskalen under längre tid har tjänstgjort som adjungerad ledamot eller på vilka aspiranten under längre tid har varit indelad.

text: Förordning (1986:100).

text: Ärenden som avser yttranden i lagstiftningsfrågor handläggs på den avdelning som hovrätten bestämmer.

text: Hovrättspresidenten bör om möjligt delta när sådana ärenden avgörs.

text: Förordning (1988:904).

text: Ärenden, som inte skall avgöras i plenum eller i kollegium eller på avdelning, avgörs av hovrättspresidenten.

text: Hovrättspresidenten får uppdra åt någon annan som är anställd vid hovrätten att i sitt ställe avgöra ärenden som är av sådant slag att de inte behöver avgöras av hovrättspresidenten.

text: Hovrättspresidenten får hänskjuta ärenden till kollegiet eller till en avdelning.

text: Förordning (1988:904).

text: I ärenden som handläggs i plenum eller i kollegium är hovrätten beslutför när minst hälften av de ledamöter som skall delta är närvarande. När ärenden som är av större vikt handläggs, bör om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. Ett ärende får avgöras i hovrättspresidentens frånvaro endast om det inte tål uppskov.

text: Förordning (1986:1090).

text: Administrativa ärenden avgörs efter föredragning om inte hovrätten bestämmer annat. Föredragningen fullgörs av den som hovrätten utser.

text: Förordning (1986:1090).

text: Hovrättens beslut i ärenden om förordnande av hovrättsassessorer, hovrättsfiskaler och hovrättsfiskalsaspiranter får överklagas hos regeringen. Hovrättens beslut i andra administrativa ärenden får överklagas hos domstolsverket, om inte annat är särskilt föreskrivet.

text: Domstolsverkets beslut i ett överklagat ärende i fråga om tillsättande av tjänster får inte överklagas.

text: Hovrättens beslut i fråga om vikariat på tjänst som ordinarie domare får överklagas hos tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet. Nämndens beslut i sådana ärenden får inte överklagas.

text: Förordning (1988:904).

text: Tjänstetillsättningar m. m.

text: Hovrättspresidenten utnämns av regeringen.

text: Hovrättslagmän utnämns av regeringen efter anmälan av hovrätten. Vid detta förfarande tillämpas inte

text: 6 § anställningsförordningen (1994:373)

text: Förordning (1994:915).

text: Hovrättsråd, vattenrättsråd och fastighetsråd utnämns av regeringen efter förslag av Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet.

text: Informationsskyldigheten enligt

text: 6 § anställningsförordningen (1994:373)

text: fullgörs av Domstolsverket. Information skall alltid lämnas i cirkulär till samtliga myndigheter inom Domstolsverkets verksamhetsområde. Ansökningshandlingarna ges in till Domstolsverket.

text: Förordning (1994:915).

text: 43 § har upphävts genom förordning (1986:100).

text: 44 § har upphävts genom förordning (1986:100).

text: 45 § har upphävts genom förordning (1994:915).

text: Övriga tjänster tillsätts av hovrätten.

text: Förordning (1988:904).

text: Vid anställning av hovrättsassessorer, hovrättsfiskaler och hovrättsfiskalsaspiranter tillämpas inte

text: och

text: 7 §§

text: anställningsförordningen (1994:373)

text: Förordning (1994:915).

text: Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänsten som chef för den administrativa enheten eller en tjänst som hovrättsfiskal eller hovrättsfiskalsaspirant.

text: Att samma villkor gäller tjänster som domare följer av

text: 11 kap. 9 § regeringsformen

text: Förordning (1988:904).

text: En ansökan om anställning som hovrättsfiskalsaspirant är förfallen sex månader efter den dag då den har kommit in till hovrätten.

text: När en ansökan har förfallit skall sökanden underrättas om det.

text: Skall en hovrättsfiskalsaspirants anställning upphöra på grund av omständigheter som hänför sig till aspiranten personligen, gäller inte

text: 30 § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd.

text: Förordning (1982:210).

text: under ett år som lagman, rådman eller fiskal i tingsrätt,

text: under nio månader som adjungerad ledamot i hovrätt.

text: Förordning (1990:461).

text: Till hovrättsassessor får förordnas endast den som har antagits som hovrättsfiskal och därefter har tjänstgjort

text: Till hovrättsfiskal får förordnas endast den som har förvärvat notariemeritering och som därefter har tjänstgjort som fiskalsaspirant i hovrätt under minst nio månader.

text: Hovrätten får förordna en kammarrättsfiskal att fullgöra göromål som ankommer på en hovrättsfiskal.

text: Förordning (1990:461).

text: Hovrätten bör pröva om en hovrättsfiskalsaspirant skall förordnas till hovrättsfiskal innan aspiranten har tjänstgjort i hovrätten ett år.

text: Hovrättsassessorer är skyldiga att tjänstgöra som revisionssekreterare, som lagman eller rådman i tingsrätt, som ledamot i en annan hovrätt än den de hör till under högst ett år samt som hyresråd under högst sex månader.

text: Hovrättsassessorer är också i övrigt skyldiga att utföra domaruppgifter i en tingsrätt.

text: Hovrätten får anställa en kammarrättsassessor för att utföra en hovrättsassessors arbetsuppgifter.

text: Förordning (1994:915).

text: En hovrättsfiskal är skyldig att tjänstgöra som hovrättsassessor och som lagman, rådman eller fiskal i tingsrätt.

text: Förordning (1990:461).

text: Hovrättsassessorer eller hovrättsfiskaler får utan särskilt beslut vara lediga för att tjänstgöra i en tingsrätt eller en hyresnämnd.

text: Hovrättsassessorer eller hovrättsfiskaler som avses i

text: första stycket

text: är skyldiga att avbryta sin pågående tjänstgöring för att ta emot ett förordnande i hovrätten eller ett annat förordnande i en tingsrätt eller en hyresnämnd under hovrätten.

text: Förordning (1994:915).

text: Den som är ordinarie domare får -- i stället för vad som anges i

text: 19 § anställningförordningen (1994:373)

text: -- endast efter särskilt beslut vara ledig för att inneha någon annan anställning än en tidsbegränsad högre anställning inom domstolsväsendet eller en sådan anställning som avses i

text: 36 a § departementsförordningen (1982:1177)

text: Regeringen prövar frågor om ledighet enligt

text: första stycket

text: som kräver särskilt beslut och om ledighet enligt

text: 10 b § tjänstledighetsförordningen (1984:111)

text: om inte ledigheten skall vara högst ett år och syftar till att pröva en annan anställning.

text: Förordning (1994:915).

text: Hovrätten beslutar om semester, ledighet för sjukdom och obligatorisk militärtjänstgöring, ledighet med föräldrapenningförmån i samband med barns födelse eller, under högst 30 dagar varje kalenderår, annan ledighet.

text: Förordning (1988:904).

text: Om inte regeringen eller hovrätten skall besluta om ledighet enligt 56 a eller

text: 57 §

text: beslutar domstolsverket om ledigheten. Domstolsverket får lämna över till hovrätten att besluta i sådana fall.

text: Förordning (1987:953).

text: När hovrättspresidenten är förhindrad att utöva sin tjänst eller när tjänsten är ledig, utövas denna av den främste av hovrättens tjänstgörande ordinarie ledamöter, om regeringen inte har förordnat en annan vikarie.

text: Till vikarie på en tjänst som hovrättslagman förordnas ett hovrättsråd.

text: Till vikarie på en tjänst som hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, förordnas ett hovrättsråd.

text: I stället för ett annat hovrättsråd tjänstgör en hovrättsassessor.

text: Förordning (1987:953).

text: den som innehar eller har innehaft ordinarie domartjänst eller den som efter ett förordnande av regeringen har uppehållit en tjänst som lagman eller rådman,

text: den som har förordnats till hovrättsfiskal eller kammarrättsfiskal och som därefter har tjänstgjort under sammanlagt minst ett år som tingsfiskal, länsrättsfiskal, rådman eller lagman,

text: en åklagare,

text: en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne,

text: en som är ledamot av Sveriges advokatsamfund,

text: den som förut har varit adjungerad.

text: Hovrätten får till adjungerad ledamot förordna

text: Hovrätten får för ett visst mål eller en viss sammanträdesdag till adjungerad ledamot förordna en hovrättsfiskal som inte uppfyller föreskrifterna under 2, om en behörig ledamot inte finns att tillgå.

text: Förordning (1990:461).

text: Om regeringen har beslutat om kortare ledighet än sex månader för en hovrättslagman eller ett hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, förordnas en vikarie av hovrätten.

text: Frågor om en anställnings upphörande enligt

text: 6 § lagen (1994:261)

text: om fullmaktsanställning prövas när det gäller den som utnämnts till hovrättspresident av regeringen och i övriga fall av Domstolsverket.

text: Domstolsverket utövar också myndighetens befogenhet enligt

text: 33 § andra stycket lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd när stadgandet är tillämpligt i förhållande till arbetstagare som anställs genom beslut av regeringen.

text: Förordning (1994:915).

text: I fråga om tjänstetillsättning, anställnings upphörande, partiell tjänstebefrielse och förordnande av vikarie anses ett fastighetsråd vara anställt i den hovrätt, till vilken hans tjänstgöring företrädesvis är förlagd.

text: Övriga bestämmelser

text: Statens ansvarsnämnd beslutar i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande också när det gäller hovrättsassessorer, andra adjungerade ledamöter samt hovrättsfiskaler och hovrättsfiskalsaspiranter.

text: Hovrättens befogenhet att besluta i sådana frågor utövas av Domstolsverket.

text: Förordning (1994:915).

text: Besked om bisyssla enligt

text: 12 § anställningsförordningen (1994:373)

text: lämnas i fråga om hovrättspresidenten av regeringen och när det gäller andra arbetstagare som anställs genom beslut av regeringen av Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet.

text: Förordning (1994:915).


rpubl:andrar: ändr. 3 p anvisn. till art. 25 i bil. 3

dcterms:title: Förordning (1979:57) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Rumänien

rdfs:comment: Författningen har 3 bilagor. Endast bilaga 3 är med här.

rdfs:label: Finansdepartementet S3

rdfs:label: Regeringskansliet

text: Det avtal för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet som Sverige och Rumänien undertecknade den 22 december 1976 skall tillsammans med det protokoll, som är fogat till avtalet, lända till efterrättelse för Sveriges del. Avtalets och protokollets innehåll framgår av bilaga 1 och 2 till denna förordning.

type: stycke

text: Vid tillämpning av avtalet och protokollet skall iakttas de anvisningar som är fogade till förordningen som bilaga 3.

text: Bilaga 3

type: rubrik

text: Anvisningar

text: A. Allmänna anvisningar

text: Frågan huruvida och i vilken omfattning en person är skattskyldig i Sverige avgörs i första hand med ledning av de svenska skatteförfattningarna. Om enligt dessa författningar skattskyldighet inte föreligger, kan sådan ej heller inträda på grund av avtalet. I den mån avtalet innebär inskränkning av den skattskyldighet i Sverige, som föreskrivs i de svenska skatteförfattningarna, skall avtalet däremot lända till efterrättelse.

text: Även om enligt avtalet skattskyldigs inkomst eller förmögenhet helt eller delvis skall vara undantagen från beskattning i Sverige, skall den skattskyldige lämna alla de uppgifter till ledning för taxeringen som han annars varit skyldig att lämna.

text: Om skattskyldig kan visa att åtgärd som beskattningsmyndighet eller domstol vidtagit har medfört eller kommer att medföra beskattning som strider mot avtalets bestämmelser, får han enligt art. 27 punkt 1 göra framställning om rättelse. Sådan framställning görs hos regeringen och bör inges snarast möjligt efter det den skattskyldige erhöll kännedom om den avtalsstridiga beskattningen.

text: Sådan prövning av avtalets tillämpning som avses i föregående stycke kan påkallas av fysisk person, som är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige samt av svensk juridisk person.

text: De flesta inkomstslagen är särskilt behandlade i avtalet. Några speciella arter av inkomst - t.ex. vissa slag av periodiskt understöd - är dock ej nämnda i avtalet. I sådana fall tillämpas art. 23.

text: Vissa slag av förmögenhet är särskilt behandlade i art. 24 punkterna 1-3. I övrigt sker beskattningen enligt art. 24 punkt 4. Jfr även art. 25.

text: B. Särskilda anvisningar

text: till art. 1 och 4.

text: Avtalets bestämmelser är i allmänhet tillämpliga endast på fysiska och juridiska personer som har hemvist i Sverige eller Rumänien.

text: Huruvida fysisk eller juridisk person skall anses ha hemvist i endera staten avgörs i första hand med ledning av lagstiftningen i denna stat. I art. 4 punkterna 2 och 3 regleras fall av s.k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i Sverige och enligt rumänska beskattningsregler anses bosatt i Rumänien. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.

text: Person, som avses i

text: 69 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: 17 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och

text: 17 § lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt, skall vid tillämpning av art. 4 anses bosatt i Sverige, såvitt fråga är om svensk beskickning eller lönat svenskt konsulat i Rumänien.

text: Person, som avses i

text: 70 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: 18 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och

text: 18 § lagen (1947:577)

text: om statlig förmögenhetsskatt, skall vid tillämpning av art. 4 anses bosatt i Rumänien, såvitt fråga är om rumänsk beskickning eller lönat rumänskt konsulat i Sverige.

text: till art. 2.

text: Avtalet gäller de skatter som anges i art. 2. Angående annan beskattning se dock art. 26 punkt 5.

text: till art. 6.

text: Enligt svensk skattelagstiftning beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av rörelse /jfr bl.a.

text: 27 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: /. Inkomst som omfattas av art. 6 beskattas emellertid alltid i den stat där fastigheten är belägen. Denna regel gäller även beträffande royalty från fastighet eller för nyttjandet av eller rätten att nyttja gruva, källa eller annan naturtillgång.

text: Annan royalty beskattas enligt art. 13.

text: till art. 7.

text: Inkomst av rörelse, som bedrivs från fast driftställe, beskattas i regel enligt art. 7. Vad som förstås med uttrycket "fast driftställe" anges i art. 5.

text: Om fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige bedriver rörelse från fast driftställe i Rumänien, får den till verksamheten vid driftstället hänförliga inkomsten beskattas i Sverige men rumänsk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25 punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: Inkomst av rörelse, som fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien bedriver från fast driftställe i Sverige, beräknas enligt art. 7 punkterna 2 och 3. Till grund för inkomstberäkningen bör läggas i första hand den särskilda bokföring som kan ha förts vid det fasta driftstället. I mån av behov skall denna bokföring justeras så att inkomstberäkningen sker i enlighet med den i nämnda bestämmelser angivna principen. Avdrag medges för så stor del av huvudkontorets allmänna omkostnader som skäligen kan anses belöpa på det fasta driftstället.

text: Om inkomst av internationella transporter finns särskilda bestämmelser i art. 8.

text: till art. 8.

text: Inkomst av sjöfart, luftfart, järnvägs- eller landsvägstransport i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning.

text: till art. 9.

text: Art. 9 innehåller en allmän regel om omräkning av vinstfördelningen mellan koncernföretag. För Sveriges del kan omräkning vid taxering ske enligt

text: 43 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: Äger sådan omräkning rum mellan företag i Sverige och Rumänien, skall skattechefen anmäla detta till regeringen och i korthet redogöra för vad som förekommit.

text: Vad som förstås med uttrycket "utdelning" anges i art. 10 punkt 3.

type: punkt

text: När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Rumänien och utdelningen inte är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe som den utdelningsberättigade har i Rumänien, iakttas bestämmelserna i andra och tredje styckena.

text: till art. 10.

text: Om utdelningen uppbärs av aktiebolag eller ekonomisk förening, är utdelningen undantagen från beskattning i Sverige i den mån art. 10 punkt 4 föranleder det. De svenska bestämmelserna om befrielse från skattskyldighet för utdelning som avses i art. 10 punkt 4 finns i

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt. Frågan om avdrag för ränta på skuld, som belöper på aktier eller andelar i det rumänska bolaget, bedöms vid tillämpningen av

text: 39 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: som om utdelning, för vilken skattefrihet åtnjuts enligt avtalet, hade undantagits från skatteplikt enligt

text: 54 § samma lag

text: När fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige uppbär utdelning från bolag med hemvist i Rumänien och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med fast driftställe som den utdelningsberättigade har i Rumänien, tillämpas art. 7. Utdelningen skall, om inte annat gäller på grund av art. 10 punkt 4, i detta fall beskattas i Sverige men rumänsk skatt på utdelningen avräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25 punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: När aktiebolag i Sverige verkställer utdelning till fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien och utdelningen inte är hänförlig till andel som äger verkligt samband med fast driftställe som den utdelningsberättigade har i Sverige, uttages kupongskatt med 10 % av utdelningens bruttobelopp. Utdelning från svensk ekonomisk förening beskattas i sådant fall enligt

text: 6 § 1 mom.

text: a eller c lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt men den statliga inkomstskatten får inte överstiga 10 % av utdelningens bruttobelopp. Vid taxering till statlig inkomstskatt för utdelning från svensk ekonomisk förening skall taxeringsnämnd i deklaration anteckna de uppgifter som behövs för debitering. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till inkomst- och debiteringslängderna.

text: I övriga fall beräknas svensk skatt på utdelningens bruttobelopp utan avdrag för rumänsk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på utdelningen. Svensk skatt på utdelningen nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3 genom avräkning av rumänsk skatt som uttagits enligt art. 10 punkt 2. Den rumänska skatten får därvid inte överstiga 10 % av utdelningens bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: Angående förfarandet vid nedsättning av svensk skatt på utdelning tillämpas i övrigt särskilda bestämmelser.

text: Om den utdelningsberättigade har fast driftställe i Sverige och utdelningen är hänförlig till andel, som äger verkligt samband med det fasta driftstället, tillämpas art. 7. I sådant fall gäller inte ovan angivna regler om begränsning av svensk skatt på utdelning.

text: Ränta som utbetalas från Rumänien till fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige beskattas här.

text: till art. 11.

text: Är räntan inte hänförlig till fordran som äger verkligt samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, beräknas svensk skatt på räntans bruttobelopp utan avdrag för rumänsk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för förvaltningskostnader etc. Svensk skatt på räntan nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3 genom avräkning av rumänsk skatt, som uttagits enligt art. 11 punkt 2. Den rumänska skatten får därvid inte överstiga 10% av räntans belopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: Ränta, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien, kan enligt gällande skatteförfattningar inte beskattas i Sverige. Detta gäller dock endast beträffande ränta som utgör inkomst i förvärvskällan kapital. Är räntan att hänföra till inkomst av rörelse /jfr. punkt 2 av anvisningarna till

text: 28 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: /, beskattas räntan i Sverige, under förutsättning att räntan är hänförlig till fordran, som äger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som inkomsttagaren har i Sverige.

text: Vad som förstås med uttrycket "provision" anges i art. 12 punkt 3.

text: Provision, som utbetalas från Rumänien till fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: Är räntan hänförlig till fordran som äger verkligt samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, tillämpas art. 7. Rumänsk skatt på räntan avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25 punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25. till art. 12.

text: Har den verksamhet som ger upphov till provisionen inte verkligt samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, beräknas svensk skatt på provisionens bruttobelopp utan avdrag för rumänsk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för kostnader. Svensk skatt på provisionen nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3 genom avräkning av rumänsk skatt, som uttagits enligt art. 12 punkt 2. Den rumänska skatten får därvid inte överstiga 10 % av provisionens belopp efter avdrag för kostnader hänförliga till den utbetalade provisionen. Sådant avdrag skall enligt det till avtalet fogade protokollet medges med ett belopp motsvarande 50% av provisionens bruttobelopp. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: Provision, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien, beskattas i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Om inte fall som avses i art. 12 punkt 4 föreligger, får emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som belöper på provisionen enligt art. 12 punkt 2 inte överstiga 10 % av provisionens belopp. Vid tillämpningen av denna maximeringsregel iakttas bestämmelserna i följande stycke.

text: Har den verksamhet som ger upphov till provisionen verkligt samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, tillämpas art. 7. Rumänsk skatt på provisionen avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25 punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: Vid beräkning av det belopp som får beskattas skall avdrag i vanlig ordning medges för kostnader hänförliga till den utbetalade provisionen. För det fall att dessa kostnader understiger 50 % av provisionens bruttobelopp skall sådant avdrag enligt det till avtalet fogade protokollet ändock medges med ett belopp motsvarande 50 % av provisionens bruttobelopp. Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än provisionen, anses på provisionen belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som provisionen - efter avdrag för kostnader som nyss angivits - utgör av inkomsttagarens sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna provisionens bruttobelopp och i förekommande fall den nyss angivna delen av den statliga inkomstskatten samt ange dels att summan av den enligt allmänna regler uträknade och på provisionen belöpande statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den överstiger 10 % av provisionens belopp, nedsättas med det överskjutande beloppet, dels att den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger den statliga inkomstskatten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till inkomst- och debiteringslängderna.

text: Exempel: En person med hemvist i Rumänien uppbär provision från Sverige med ett bruttobelopp av 10000 kronor. Till provisionen hänförliga kostnader uppgår till 5000 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära i Sverige skattepliktig nettointäkt av andra förvärvskällor med ett belopp av 10000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 1000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (5000-10000-10006) 14000 kronor. I deklarationen antecknas: "Enligt avtalet med Rumänien skall den statliga resp. den kommunala inkomstskatten nedsättas med det belopp varmed summan av 5000 av hela 15000 den statliga inkomstskatten och den kommunala inkomstskatt, som belöper på 5000 kronor, överstiger 10% av 5000 kronor. Den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger 5000 av hela den statliga 1500 inkomstskatten."

text: Beträffande beskattning av sådan royalty som avses i art. 13 punkt 3 gäller följande.

text: till art. 13.

text: Royalty, som utbetalas från Rumänien till fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här.

text: Är royaltyn inte hänförlig till rätt eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, beräknas svensk skatt på royaltyns bruttobelopp utan avdrag för rumänsk skatt. Avdrag medges dock i vanlig ordning för kostnader. Svensk skatt på royaltyn nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3 genom avräkning av rumänsk skatt som uttagits enligt art. 13 punkt 2. Denna skatt får inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp.

text: Är royaltyn hänförlig till rätt eller egendom, som äger verkligt samband med fast driftställe som inkomsttagaren har i Rumänien, tillämpas art. 7. Rumänsk skatt på royaltyn avräknas i sådant fall från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om avräkning i vissa fall av rumänsk skatt som eftergivits (art. 25 punkt 2) samt förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: Royalty, som utbetalas från Sverige till fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien, beskattas i Sverige enligt

text: 28 § 1 mom.

text: tredje stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till

text: 53 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: jämfört med

text: och

text: 3 §§

text: lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt. Om inte fall som avses i art. 13 punkt 4 föreligger, får emellertid summan av den statliga och kommunala inkomstskatt som belöper på royaltyn enligt art. 13 punkt 2 inte överstiga 10 % av royaltyns bruttobelopp. Vid tillämpningen av denna maximeringsregel iakttas bestämmelserna i följande stycke.

text: Om inkomsttagaren uppbär även annan inkomst från Sverige än royaltyn, anses på royaltyn belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som royaltyn - efter avdrag för kostnader som är hänförliga till royaltyn - utgör av inkomsttagarens sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna royaltyns bruttobelopp och i förekommande fall den nyss angivna delen av den statliga inkomstskatten samt ange dels att summan av den enligt allmänna regler uträknade och på royaltyn belöpande statliga och kommunala inkomstskatten skall, om den överstiger 10 % av royaltyns bruttobelopp, nedsättas med det överskjutande beloppet, dels att den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger den statliga inkomstskatten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till inkomst- och debiteringslängderna.

text: Royalty eller annat belopp, som utbetalas såsom ersättning för nyttjandet av gruva, källa eller annan naturtillgång, beskattas enligt art. 6.

text: Exempel:* En person med hemvist i Rumänien uppbär royalty från Sverige med ett bruttobelopp av 10000 kronor. Till royaltyn hänförliga avdrags- gilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära i Sverige skattepliktig nettointäkt av andra förvärvskällor med ett belopp av 5000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 1000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9500-5000-10006) 13500 kronor. I deklarationen antecknas: "Enligt avtalet med Rumänien skall den statliga resp. den kommunala inkomstskatten nedsättas med det belopp varmed summan av 9500 av hela den statliga 14500 inkomstskatten och den kommunala inkomstskatt, som belöper på 9500 kronor, överstiger 10 % av 10000 kronor. Den kommunala inkomstskatten får nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger 9500 14500 av hela den statliga inkomstskatten." till art. 14.

text: Vinst, som fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien förvärvar genom avyttring av fastighet i Sverige eller aktier i bolag vars väsentliga tillgång utgörs av här belägen fastighet, beskattas här. De svenska bestämmelserna om beskattning av vinst genom avyttring av aktier i bolag som avses i art. 14 punkt 1 finns i

text: 35 § 3 mom.

text: sjunde stycket

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: . Enligt art. 14 punkt 4 får vidare svensk skatt under vissa förutsättningar uttagas även på vinst som förvärvas av fysisk eller juridisk person med hemvist i Rumänien genom avyttring av aktier i svenskt bolag. Slutligen beskattas i Sverige vinst genom icke yrkesmässig avyttring av lös egendom som utgör anläggnings- eller driftkapital i fast driftställe, som inkomsttagaren har här. Motsvarande gäller i fråga om lös egendom, som ingår i en i Sverige belägen stadigvarande anordning för utövande av fritt yrke.

text: Realisationsvinst, som förvärvas av fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige, beskattas här, om inte annat följer av sista meningen av art. 14 punkt 2. Enligt art. 14 punkt 1 får rumänsk skatt uttagas på realisationsvinsten, om den avyttrade egendomen utgörs av fastighet belägen i Rumänien eller aktier i bolag vars väsentliga tillgång utgörs av där belägen fastighet. Motsvarande gäller enligt art. 14 punkt 2 i fråga om lös egendom som utgör anläggnings- eller driftkapital i fast driftställe, som inkomsttagaren har i Rumänien, eller lös egendom hänförlig till stadigvarande anordning för utövande av fritt yrke, vilken inkomsttagaren har i Rumänien. Vidare får rumänsk skatt under de förutsättningar som anges i art. 14 punkt 4 uttagas på vinst som förvärvas av fysisk eller juridisk person med hemvist i Sverige genom avyttring av aktier i rumänskt bolag.

text: Svensk skatt på realisationsvinsten nedsätts enligt art. 25 punkterna 1 och 3 genom avräkning av den rumänska skatt som har påförts samma vinst. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: Vad som förstås med uttrycket "fritt yrke" anges i art. 15 punkt 2.

text: Inkomst av fritt yrke beskattas i regel endast i den stat där den skattskyldige har hemvist. Är inkomsten hänförlig till verksamhet, som utövas vid sådan stadigvarande anordning som avses i art. 15 punkt 1 eller utövas verksamheten under mer än 183 dagar av beskattningsåret i den andra staten, får inkomsten beskattas i den stat där anordningen finns eller där verksamheten annars utövas.

text: till art. 15

text: Beträffande beskattning av inkomst som förvärvas av skådespelare, musiker m.fl. se anvisningarna till art. 18.

text: Om person med hemvist i Sverige förvärvar inkomst av fritt yrke genom verksamhet vid stadigvarande anordning i Rumänien eller genom verksamhet där under mer än 183 dagar av beskattningsåret, får inkomsten beskattas i Sverige men rumänsk skatt på samma inkomst avräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25. till art. 16.

text: Inkomst av enskild tjänst får enligt art. 16 punkt 1 i regel beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regel föreskrivs i art. 16 punkterna 2 och 3, art. 17, art. 18 punkt 3 samt art. 21 och 22.

text: till art. 17.

text: När svenskt bolag utbetalar styrelsearvode till person med hemvist i Rumänien, beskattas ersättningen i Sverige, om det kan ske enligt gällande beskattningsregler. Har sådan ersättning uppburits av person med hemvist i Sverige från bolag med hemvist i Rumänien, får inkomsten beskattas i Sverige men rumänsk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: till art. 18.

text: Inkomst, som teater- eller filmskådespelare, radio- eller televisionsartister, musiker och liknande yrkesutövare samt professionella idrottsmän förvärvar genom sin yrkesverksamhet, beskattas i regel i den stat där verksamheten utövas (art. 18 punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller på grund av anställning. Enligt art. 18 punkt 2 får inkomsten i regel beskattas i den stat där artisten eller idrottsmannen utför arbetet, även om ersättningen utbetalas till annan person (t.ex. arbetsgivare hos vilken artisten är anställd) än artisten eller idrottsmannen själv. Bestämmelserna i art. 18 punkterna 1 och 2 tillämpas inte i fall som avses i art. 18 punkt 3. För Sveriges vidkommande iakttas vid tillämpningen av art. 18 punkterna 1 och 2 bestämmelserna i

text: 54 § första stycket c kommunalskattelagen (1928:370)

text: och

text: 7 § första stycket b lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: till art. 19.

text: Pension på grund av enskild tjänst samt livränta beskattas i regel endast i inkomsttagarens hemviststat (art. 19 punkterna 1 och 3).

text: Pension och annan utbetalning enligt svensk socialförsäkringslag stiftning till person med hemvist i Rumänien får enligt art. 19 punkt 2 beskattas här.

text: Person med hemvist i Sverige, som uppbär utbetalning enligt rumänsk socialförsäkringslagstiftning, beskattas i Sverige för sådan utbetalning men rumänsk skatt på inkomsten avräknas från den svenska skatten på inkomsten enligt art. 25 punkterna 1 och 3. I fråga om förfarandet vid avräkningen hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 25.

text: till art. 20.

text: Ersättning, med undantag för pension, som utbetalas av någon av staterna, dess administrativa underavdelningar eller lokala myndigheter för arbete utfört i allmän tjänst beskattas enligt huvudregeln i art. 20 punkt 1 a endast i den stat varifrån ersättningen utbetalas. Har arbetet utförts i den andra staten av person med hemvist i denna stat, beskattas emellertid ersättningen enligt art. 20 punkt 1 b endast i den staten, om mottagaren är medborgare i den staten eller inte har hemvist där endast för att utföra ifrågavarande arbete.

text: Pension, som utbetalas av - eller från fonder inrättade av - en av staterna, dess administrativa underavdelningar eller lokala myndigheter på grund av allmän tjänst, beskattas enligt art. 20 punkt 2 a i regel endast i denna stat. Om mottagaren av pensionen är medborgare i den andra staten och har hemvist där, beskattas emellertid pensionen enligt art. 20 punkt 2 b endast i denna stat.

text: Ersättning (inkl. pension), som utbetalas för tjänst utförd i samband med rörelse, som den utbetalande staten, dess administrativa underavdelningar eller lokala myndigheter bedrivit, beskattas som inkomst på grund av enskild tjänst enligt art. 16, 17 och 19.

text: Inkomst från Sverige beskattas här i den mån svenska skatteförfattningar föranleder det och inskränkning av skattskyldigheten inte följer av övriga artiklar. Detsamma gäller i fråga om förmögenhetstillgång som är belägen i Sverige. Om inkomsten eller förmögenheten kan beskattas även i Rumänien, medges lättnad vid den rumänska beskattningen enligt art. 25 punkterna 1 och 3.

text: Inkomst från Rumänien, som uppbärs av person med hemvist i Sverige, medtas vid taxering i Sverige med undantag för utdelning i vissa fall från bolag i Rumänien. I fråga om utdelning se punkt

text: 2 andra stycket

text: och punkt 3 av anvisningarna till art. 10. Likaså medtas förmögenhetstillgång, som är belägen i Rumänien, vid taxering till svensk förmögenhetsskatt. Svensk skatt på inkomsten eller förmögenheten nedsätts genom avräkning enligt art. 25 punkterna 1 och 3, om inte fall föreligger som anges i anvisningspunkten 3.

text: till art. 25.

text: Svensk inkomstskatt beräknas på inkomstens bruttobelopp utan avdrag för rumänsk skatt som omfattas av avtalet. Avdrag medges i vanlig ordning för kostnader som hänför sig till inkomsten. Från den sålunda beräknade svenska skatten avräknas enligt art. 25 punkt 1 ett belopp motsvarande den rumänska skatt som belöper på inkomsten. Beträffande storleken av rumänsk skatt på utdelning, ränta, provision och royalty hänvisas till anvisningspunkten 2 till art. 10, anvisningspunkten 1 till art. 11, anvisningspunkten 2 till art. 12 samt anvisningspunkten 1 till art. 13. Har rumänsk skatt enligt avtalet uttagits på inkomst av rörelse, som har bedrivits i Rumänien, iakttas att inkomsten beräknats enligt art. 7.

text: Har befrielse eller nedsättning meddelats i fråga om rumänsk skatt som enligt art. 7 kan utgå på inkomst vilken förvärvas av fast driftställe som person med hemvist i Sverige har i Rumänien, skall på grund av föreskriften i art. 25 punkt 2 från den svenska skatten på sådan inkomst avräknas ett belopp motsvarande den rumänska skatt som skulle ha utgått, om sådan befrielse eller nedsättning ej hade meddelats.

text: Den skattskyldige bör i samband med sin självdeklaration för det beskattningsår, för vilket inkomsten upptas till beskattning, förete bevis eller annan utredning av den rumänska skatt som har påförts inkomsten eller skulle ha påförts denna om skattebefrielse eller skattenedsättning som avses i föregående stycke ej hade meddelats.

text: Avräkning av rumänsk inkomstskatt får ske med belopp motsvarande högst summan av de svenska skatter som belöper på inkomsten. Vid tillämpningen av denna regel anses på inkomsten från Rumänien belöpa så stor andel av hela den statliga inkomstskatten som inkomsten - efter avdrag för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor. Kommunal inkomstskatt anses belöpa på inkomst från Rumänien till så stor andel som inkomsten - efter avdrag för kostnader - utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor som skall taxeras i samma kommun som inkomsten från Rumänien.

text: Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten. Förslår ej denna, avräknas återstoden från kommunal inkomstskatt som belöper på inkomsten.

text: Taxeringsnämnd skall i deklaration anteckna motvärdet i svenska kronor av den rumänska skatten på inkomsten och ange att avräkning skall ske med detta skattebelopp, dock högst med de svenska skatterna på inkomsten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till inkomst- och debiteringslängderna.

text: Exempel: En person med hemvist i Sverige uppbär inkomst av fastighet i Rumänien med ett belopp av 10000 kronor. På inkomsten antas belöpa rumänsk skatt med ett belopp av 1500 kronor. Avdragsgilla kostnader uppgår till 500 kronor. Den skattskyldige antas vidare uppbära nettointäkter av andra förvärvskällor med ett belopp av 90000 kronor och vid taxeringen till statlig inkomstskatt åtnjuta allmänna avdrag med 10000 kronor. Den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9500-90000-100006) 89500 kronor. I deklarationen antecknas: "Avräkning från inkomstskatt enligt avtalet med Rumänien skall ske med 1500 kronor, dock högst med summan av den kommunala inkomstskatt, som belöper på 9500 kronor, och 9500 av 99500 hela den statliga inkomstskatten. Avräkning sker i första hand från den statliga inkomstskatten."

text: Om person med hemvist i Sverige uppbär inkomst eller innehar förmögenhet, som enligt art. 8 punkterna 1 och 3, art. 14 punkt 2 sista meningen, art. 20 punkt 1 a eller punkt 2 a eller art. 24 punkt 3 skall beskattas endast i Rumänien, medtas inkomsten eller förmögenheten vid taxering i Sverige. Statlig och kommunal inkomstskatt resp. statlig förmögenhetsskatt uträknas i vanlig ordning. Från de sålunda uträknade inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten avräknas ett belopp motsvarande den del av inkomstskatterna resp. förmögenhetsskatten som vid proportionell beräkning belöper på den inkomst eller förmögenhet som enligt avtalet skall beskattas endast i Rumänien.

text: Anvisningarna i denna punkt om avräkning av svensk inkomstskatt gäller i tillämpliga delar även i fråga om avräkning av rumänsk skatt på förmögenhet från svensk förmögenhetsskatt.

text: Exempel: En rumänsk medborgare med hemvist i Sverige uppbär pension från rumänska staten med ett belopp som efter avdrag för kostnader motsvarar 10000 kronor. Den skattskyldige antas uppbära i Sverige skattepliktiga nettointäkter av andra förvärvskällor med 50000 kronor och åtnjuta allmänna avdrag med 5000 kronor. Den till statlig och kommunal inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (10000-50000-50006) 55000 kronor. Såväl den statliga som den kommunala inkomstskatten nedsätts med 10000 . 60000

text: I fall som nu har nämnts skall taxeringsnämnd i deklarationen anteckna grunden för uträkningen av inkomstskatterna eller förmögenhetsskatten. Längdförande myndighet svarar för att sådan anteckning förs över till inkomst- resp. förmögenhetslängden samt debiteringslängden.

text: till art. 26.

text: Av art. 26 punkt 2 följer att bolag i Rumänien inte får påföras förmögenhetsskatt i Sverige. Bestämmelsen innebär ett undantag från regeln i

text: 6 § 1 mom.

text: första stycket c

text: lagen (

text: ) om statlig förmögenhetsskatt.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1979, då förordningen (

text: ) med kammarrättsinstruktion skall upphöra att gälla.

text: Utan hinder av föreskrifterna i

text: 50 §

text: kan till kammarrättsassessor föreslås den som innehar en personlig tjänst som länsrättsassessor eller länsrättsnotarie och som under minst ett år har fullgjort göromål motsvarande vad som ankommer på en länsrättsfiskal och under minst nio månader har tjänstgjort som adjungerad ledamot i kammarrätt.

text: Till kammarrättsfiskal får utan hinder av föreskrifterna i

text: 51 §

text: förordnas den som innehar en personlig tjänst som länsrättsassessor eller länsrättsnotarie och som har fullgjort notariemeritering och under minst sex månader har fullgjort arbetsuppgifter som ankommer på en kammarrättsfiskalsaspirant.

text: En kammarrättsfiskal som har förordnats till kammarrättsfiskalsaspirant före den 17 maj 1978 är inte skyldig att ta emot ett förordnande som länsrättsfiskal.

text: Kammarrätten får till adjungerad ledamot förordna en kammarrättsfiskal som har anställts som kammarrättsfiskalsaspirant före den 17 maj 1978 utan hinder av att han ej har fullgjort föreskriven tjänstgöring som fiskal, rådman eller lagman i länsrätt eller tingsrätt.

type: lista

text: Med göromål motsvarande vad som ankommer på länsrättsfiskal får i fråga som avses under 2 eller 5 jämställas likvärdiga domaruppgifter i länsrätt, länsskatterätt eller fastighetstaxeringsrätt före den 1 juli 1979.

text: Utöver vad som anges i

text: 61 §

text: får kammarrätten vidare till adjungerad ledamot förordna den som innehar en personlig tjänst som länsrättsassessor eller länsrättsnotarie och som under minst ett år har fullgjort göromål motsvarande vad som ankommer på en länsrättsfiskal.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 18, 20 §§

rpubl:andrar: ändr. 65 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1982.

text: Bestämmelserna i

text: 26 §

text: i dess nya lydelse skall tillämpas första gången i fråga om 1982 års särskilda fastighetstaxering. Äldre bestämmelser skall gälla i fråga om särskild fastighetstaxering år 1980 och tidigare.

rpubl:andrar: ändr. 49 §

rpubl:andrar: ändr. 40 §

rpubl:andrar: ändr. 18 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1985.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 31 a §§

text: anställningsförordningen (1965:601)

text: om tjänstledighet utan särskilt beslut därom skall alltjämt tillämpas i fråga om tjänsteföreningar till följd av anställningsbeslut före den 1 januari 1985.

text: I fråga om den som har antagits som kammarrättsfiskal före den 1 januari 1985 gäller

text: 50 §

text: i sin äldre lydelse.

rpubl:andrar: ändr. 1, 39, 57, 60 §§; omtryck

rpubl:andrar: ändr. 55 a §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990.

text: Den som har antagits som kammarrättsfiskal före ikraftträdandet får förordnas till kammarrättsassessor efter sex månaders tjänstgöring som adjungerad ledamot, om han har tjänstgjort under minst två år som lagman, rådman eller fiskal i länsrätt.

rpubl:andrar: ändr. 51, 52 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1991 utom i fråga om bestämmelserna i

text: och

text: 14 §§

text: vilka träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Kollegiet skall vid handläggning av sådana frågor som enligt övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) med försäkringsrättsinstruktion ankommer på kollegiet i kammarrätten, utöver dem som anges i

text: 30 §

text: , bestå av chefen för försäkringsrätten och den tjänsteman i försäkringsrätten som svarar för handläggningen av administrativa ärenden.

text: När kollegiet avgör ärenden som anges i

text: 34 §

text: och som avser någon som har tjänstgjort i försäkringsrätt, skall kollegiet ha den i 2 angivna sammansättningen. Om möjligt skall även ingå ordförandena på de avdelningar i försäkringsrätten på vilka denne under längre tid har varit indelad.

text: Till kammarrättsassessor får, utan hinder av bestämmelsen i

text: 50 §

text: , förordnas den som är försäkringsrättsassessor.

text: Till kammarrättsfiskal får, utan hinder av bestämmelsen i

text: 51 §

text: , förordnas föredragande i försäkringsrätt som har tjänstgjort som föredragande i minst ett år och av försäkringsrätten bedömts lämplig för fortsatt domarutbildning. Annan föredragande får förordnas till kammarrättsfiskalsaspirant.

text: För den som efter den 30 juni 1990 påbörjat tjänstgöring som föredragande i försäkringsrätt skall, vid beräkning av tid enligt

text: 51 § första stycket

text: och

text: 52 §

text: , inräknas tjänstgöringstiden som föredragande. Detsamma skall gälla vid beräkning av tid för den som efter att ha antagits som kammarrättsfiskalsaspirant har tjänstgjort i försäkringsrätt.

text: En kammarrättsassessor och en kammarrättsfiskal som har förordnats enligt 4 och 5 skall tjänstgöra i försäkringsrätten i den omfattning som kammarrättspresidenten bestämmer. Detsamma skall gälla för kammarrättsfiskalsaspiranter.

rpubl:andrar: ändr. 61 §

rpubl:andrar: ändr. 20 §

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om

text: och

text: 9 §§

text: den 1 juli 1995, och i övrigt den 1 juli 1994.

rpubl:andrar: ändr. 24 §

rpubl:andrar: ändr. 27, 53 §§

rpubl:andrar: ändr. 4, 14 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1979:571 i lydelse enligt SFS 1995:1675

dcterms:title: Förordning (1979:571) med kammarrättsinstruktion

rdfs:label: Justitiedepartementet F2

text: Inledande bestämmelser

beteckning: 1 §

text: Bestämmelserna i

text: 6 §§

text: 7 § 1

text: samt

text: och

text: 29 §§

text: verksförordningen (1987:1100)

text: skall tillämpas på kammarrätterna. Bestämmelserna i

text: och

text: 29 §§

text: gäller dock endast i fråga om administrativa ärenden.

text: Förordning (1988:905).

type: paragraf

text: Organisation m.m.

beteckning: 2 §

text: I varje kammarrätt finns en kammarrättspresident. I kammarrätterna finns också kammarrättslagmän, kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, kammarrättsråd, kammarrättsassessorer, kammarrättsfiskaler, kammarrättsfiskalsaspiranter och andra anställda i enlighet med vad som har beslutats av regeringen eller domstolsverket samt ytterligare personal om det behövs och medel finns tillgängliga.

text: Om inte annat anges, skall vad som föreskrivs i denna förordning om kammarrättsråd också tillämpas på kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning.

beteckning: 3 §

text: Kammarrättspresidenten är administrativ chef för kammarrätten.

beteckning: 4 §

text: Vid var och en av kammarrätterna finns det antal avdelningar som regeringen bestämmer.

text: En avdelning av Kammarrätten i Sundsvall skall vara förlagd till Umeå.

text: Förordning (1995:1099).

beteckning: 5 §

text: Vid var och en av kammarrätterna finns en administrativ enhet. För denna enhet finns en chef.

beteckning: 6 §

text: En avdelning består av ledamöter enligt vad som följer av lag samt, i den utsträckning som det förordnas, en eller flera kammarrättsassessorer eller andra adjungerade ledamöter.

text: Vid avdelningarna tjänstgör också kammarrättsfiskaler, kammarrättsfiskalsaspiranter och annan personal enligt vad kammarrätten bestämmer.

beteckning: 7 §

text: Kammarrätten delar in personalen till tjänstgöring på avdelningar och övriga enheter.

text: Indelningen av ledamöterna skall ske för en bestämd tid.

beteckning: 8 §

text: Ordförande på en avdelning är en kammarrättslagman.

text: Förordning (1994:916).

beteckning: 9 §

text: När kammarrättspresidenten deltar i arbetet på en avdelning för han eller hon ordet på avdelningen.

text: Förordning (1994:916).

text: Ordföranden leder och övervakar arbetet på avdelningen samt delar in ledamöterna till tjänstgöring enligt vad kammarrätten närmare bestämmer.

text: Ordföranden skall, enligt riktlinjer som kammarrätten beslutar, dels se till att kammarrättsfiskalsaspiranterna och kammarrättsfiskalerna får en allsidig och utvecklande utbildning, dels ge vitsord över deras tjänstgöring. För varje kammarrättsfiskalsaspirant skall en ledamot utses som handledare.

text: Förordning (1990:462).

text: Den som är vice ordförande på en avdelning är ställföreträdare för ordföranden och biträder ordföranden i dennes åligganden.

text: Vice ordföranden skall också, enligt de anvisningar som kammarrätten meddelar, särskilt följa rättskipningen på kammarrättens avdelningar och verka för en enhetlig rättstillämpning.

text: Fördelningen av målen på rotlar m.m.

text: Målen fördelas på rotlar. Grunderna för målens fördelning skall framgå av arbetsordningen.

text: Mål av viss beskaffenhet (

kind: term

text: specialmål

text: ) tilldelas i första hand en eller flera bestämda rotlar.

text: Kammarrätten bestämmer vilka mål som är specialmål.

text: Förordning (1988:905).

text: Varje ledamot på en avdelning, med undantag för ordföranden, skall ha en rotel. Kammarrätten får, om det finns särskilda skäl för det, beslu ta att en viss ledamot under en bestämd tid inte skall ha någon rotel.

text: Kammarrätten fördelar rotlarna mellan ledamöterna.

text: arbetsbördan såvitt möjligt blir lika stor för alla ledamöter,

text: ett mål som har samband med ett annat mål tilldelas samma rotel som det andra målet,

text: målen fördelas på rotlarna efter turordning.

text: Vid fördelningen av målen på rotlarna skall det iakttas att

text: Mål i Kammarrätten i Sundsvall där beslut i första instans meddelats av domstol eller förvaltningsmyndighet i Västerbottens eller Norrbottens län skall företrädesvis tilldelas rotlar vid avdelningen i Umeå.

text: Förordning (1995:1099).

text: Om det finns särskilda skäl för det får kammarrätten besluta att en viss rotel under en begränsad tid skall befrias från tilldelning av nya mål eller att ett mål som har tilldelats en viss rotel skall flyttas över till en annan rotel.

text: Kammarrätten meddelar de ytterligare bestämmelser som behövs om fördelningen av målen på rotlarna.

text: Handläggningen av målen m.m.

text: Rotelinnehavaren skall svara för beredningen av målen på roteln och, om inte särskilda skäl föranleder annat, i egenskap av referent delta i handläggningen och avgörandet av målen.

text: avvisa utredning,

text: vidta åtgärder som avses i 5 eller

text: 34 § första stycket 1

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: Rotelinnehavaren får ensam vidta åtgärder för beredningen av målen. Han får dock inte

text: Rotelinnehavaren får ensam besluta om avskrivning av mål efter återkallelse.

text: Rotelinnehavaren får till avdelningen hänskjuta en fråga som han är behörig att pröva.

text: Förordning (1984:137).

text: Kammarrättsfiskaler, kammarrättsfiskalsaspiranter och andra som förordnas till det skall biträda med beredningen av målen enligt de anvisningar och i den omfattning som kammarrätten bestämmer.

text: föra dagböcker,

text: fordra in handlingar från en underinstans,

text: föranstalta om sådan skriftväxling, som skall äga rum enligt föreskrifter i lagar eller andra författningar, i den utsträckning som kammarrätten bestämmer,

text: underteckna och expediera kallelser, förelägganden och andra meddelanden,

text: vidta sådana åtgärder som ankommer på kammarrätten i samband med delgivningar,

text: expediera domar, beslut, protokoll och andra handlingar,

text: föra de anteckningar om rättshjälpskostnader som har föreskrivits,

text: utfärda lagakraft- och diariebevis,

text: fullgöra uppgifter enligt förordningen (

text: ) om statliga myndigheters serviceskyldighet, m. m. och

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: förvalta kammarrättens förskottskassa samt betala ut förskott och ersättningar av allmänna medel till parter, vittnen, sakkunniga m. fl.,

text: ta emot besvärshandlingar när kammarrättens dom eller beslut överklagas,

text: granska om besvärshandlingar som avses i 11 har kommit in i rätt tid samt, om så är fallet, vidta de åtgärder som med anledning därav ankommer på kammarrätten.

text: Förordning (1992:197).

text: Kammarrätten får förordna anställda, som har vunnit tillräcklig erfarenhet, att på eget ansvar

text: Målen avgörs efter föredragning. Om en muntlig förhandling äger rum får föredragningen begränsas.

text: Målen föredras av en kammarrättsfiskal eller kammarrättsfiskalsaspirant eller, i den omfattning som kammarrätten bestämmer, av rotelinnehavaren eller någon annan som är lagfaren och som kammarrätten har utsett.

text: Ett mål skall avgöras så snart det kan ske. Ett mål eller en fråga som har kommit upp i ett mål skall handläggas med förtur, om målet eller frågan av någon särskild anledning bör avgöras skyndsamt. Vilka mål som är förtursmål bestäms i arbetsordningen.

text: Dom eller beslut i ett mål eller i en fråga som har kommit upp i ett mål skall meddelas så snart det kan ske.

text: Kan domen eller beslutet inte meddelas inom fyra veckor efter föredragningen med hänsyn till målets eller frågans omfång eller beskaffenhet i övrigt eller på grund av något annat särskilt skäl, får kammarrätten bestämma att domen eller beslutet skall meddelas senast inom viss angiven tid. Denna får inte vara längre än som är oundgängligen nödvändigt.

text: Vid handläggning med tre eller flera ledamöter skall ordföranden vara ordinarie domare i kammarrätten eller vara av regeringen för viss tid förordnad kammarrättslagman eller kammarrättsråd tillika vice ordförande på avdelning. Ytterligare en ledamot bör vara eller ha varit ordinarie domare.

text: Om det finns särskilda skäl får kammarrätten för ett särskilt mål förordna den som är eller har varit ordinarie domare i kammarrätt att tjänstgöra som ordförande.

text: När frågor om prövningstillstånd enligt

text: 34 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: avgörs skall en kammarrättslagman eller ett kammarrättsråd, tillika vice ordförande, delta.

text: Förordning (1995:1675).

text: Kammarrättspresidenten bör delta när kammarrätten avgör mål om det finns särskilda skäl för det med hänsyn till målets beskaffenhet.

text: Ordföranden på avdelningen bestämmer när särskilda ledamöter vid handläggning av mål om fastighetstaxering skall kallas in. Särskilda ledamöter skall kallas in i sådan ordning att behövlig sakkunskap är företrädd i varje mål.

text: Särskilda ledamöter skall inte kallas in till handläggning av 1. mål angående en rättsfråga som inte kräver teknisk sakkunskap, 2. mål i en serie, om särskilda ledamöter har deltagit, när kammarrätten har avgjort något annat mål i serien, och den fråga som förekommer i målet har prövats i det andra målet, 3. mål rörande taxering av annan fastighet som utgörs av obebyggd tomt eller som till huvudsaklig del används för bostadsändamål, om det inte på grund av målets beskaffenhet föreligger skäl för att särskilda ledamöter deltar i handläggningen.

text: Förordning (1981:1167).

text: En remiss från Regeringsrätten, som har samband med en dom eller ett beslut som kammarrätten har meddelat, skall i den utsträckning som det är möjligt handläggas av de ledamöter som har deltagit i domen eller beslutet.

text: Förordning (1995:570).

text: Handläggningen av administrativa ärenden m.m.

text: Administrativa ärenden avgörs av kammarrätten i plenum eller i kollegium, av kammarrättspresidenten eller på avdelning.

text: Plenum består av kammarrättspresidenten som ordförande, kammarrättslagmännen, kammarrättsråden, kammarrättsassessorerna och de adjungerade ledamöter som har förordnats för minst sex månader samt chefen för den administrativa enheten.

text: Kollegium består av kammarrättspresidenten som ordförande, en eller flera kammarrättslagmän, dock högst tre, och chefen för den administrativa enheten.

text: För varje annan ledamot än kammarrättspresidenten och chefen för den administrativa enheten skall det finnas en personlig ersättare, som träder in vid förfall för ledamoten. Ersättaren skall vara en kammarrättslagman, eller, om en sådan inte finns att tillgå, ett kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning.

text: Ledamöterna och ersättarna skall vara anställda hos och tjänstgöra i kammarrätten. De utses för högst ett år i sänder.

text: En avdelnings sammansättning vid avgörande av ett administrativt ärende bestäms av kammarrätten.

text: Ledamöterna i kollegiet och ersättarna för dem utses i plenum. I plenum avgörs vidare ärenden som har hänskjutits dit av kollegiet.

text: viktigare frågor om kammarrättens organisation eller arbetsformer,

text: andra organisationsfrågor av större vikt för rättsvården,

text: förslag till domstolsverket i fråga om anslagsframställningar,

text: förslag om tillsättning av tjänster och långtidsvikariat,

text: förordnanden av kammarrättsassessorer och kammarrättsfiskaler,

text: förordnande som ledamot i kammarrätten för någon som inte har haft ett sådant förordnande förut och som inte är kammarrättsfiskal,

text: annat skiljande från tjänster och uppdrag än avskedande,

text: frågor som kammarrättspresidenten hänskjuter till kollegiet.

text: I kollegium avgörs ärenden som avser

text: Kollegiet får, om inte annat är särskilt föreskrivet, till plenum hänskjuta ärenden som avses i

text: första stycket 1

text: och

text: Förordning (1986:101).

text: När kollegiet avgör ärenden om förordnande av kammarrättsfiskaler till kammarrättsassessorer eller av kammarrättsfiskalsaspiranter till kammarrättsfiskaler skall i kollegiet, utöver de ledamöter som anges i

text: 30 § första stycket

text: , om möjligt ingå kammarrättslagmännen på de avdelningar på vilka fiskalen under längre tid har tjänstgjort som adjungerad ledamot eller på vilka aspiranten under längre tid har varit indelad.

text: Förordning (1986:101).

text: Ärenden som avser yttranden i lagstiftningsfrågor handläggs på den avdelning som kammarrätten bestämmer.

text: Kammarrättspresidenten bör om möjligt delta när sådana ärenden avgörs.

text: Förordning (1988:905).

text: Ärenden, som inte skall avgöras i plenum eller i kollegium eller på avdelning, avgörs av kammarrättspresidenten.

text: Kammarrättspresidenten får uppdra åt någon annan som är anställd vid kammarrätten att i sitt ställe avgöra ärenden som är av sådant slag att de inte behöver avgöras av kammarrättspresidenten.

text: Kammarrättspresidenten får hänskjuta ärenden till kollegiet eller till en avdelning.

text: Förordning (1988:905).

text: I ärenden som handläggs i plenum eller i kollegium är kammarrätten beslutför när minst hälften av de ledamöter som skall delta är närvarande. När ärenden som är av större vikt handläggs, bör om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. Ett ärende får avgöras i kammarrättspresidentens frånvaro endast om det inte tål uppskov.

text: Förordning (1986:1091).

text: Administrativa ärenden avgörs efter föredragning om inte kammarrätten bestämmer annat. Föredragningen fullgörs av den som kammarrätten utser.

text: Förordning (1986:1091).

text: Kammarrättens beslut i ärenden om förordnande av kammarrättsassessorer, kammarrättsfiskaler och kammarrättsfiskalsaspiranter får överklagas hos regeringen. Kammarrättens beslut i andra administrativa ärenden får överklagas hos domstolsverket, om inte annat är särskilt föreskrivet.

text: Domstolsverkets beslut i ett överklagat ärende i fråga om tillsättande av tjänster får inte överklagas.

text: Kammarrättens beslut i fråga om vikariat på tjänst som ordinarie domare får överklagas hos tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet. Nämndens beslut i sådana ärenden får inte överklagas.

text: Förordning (1988:905).

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Kammarrättspresidenten utnämns av regeringen.

text: Kammarrättslagmän utnämns av regeringen efter anmälan av kammarrätten. Vid detta förfarande tillämpas inte

text: 6 § anställningsförordningen (1994:373)

text: Förordning (1994:916).

text: Kammarrättsråd utnämns av regeringen efter förslag av Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet.

text: Informationsskyldigheten enligt

text: 6 § anställningsförordningen (1994:373)

text: fullgörs av Domstolsverket. Information skall alltid lämnas i cirkulär till samtliga myndigheter inom Domstolsverkets verksamhetsområde. Ansökningshandlingarna ges in till Domstolsverket.

text: Förordning (1994:916).

text: 42 § har upphävts genom förordning (1986:101).

text: 43 § har upphävts genom förordning (1986:101).

text: 44 § har upphävts genom förordning (1994:916).

text: Övriga tjänster tillsätts av kammarrätten.

text: Förordning (1988:905).

text: Vid anställning av kammarrättsassessorer, kammarrättsfiskaler eller kammarrättsfiskalsaspiranter tillämpas inte

text: och

text: 7 §§

text: anställningsförordningen (1994:373)

text: Förordning (1994:916).

text: Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänsten som chef för den administrativa enheten eller en tjänst som kammarrättsfiskal eller kammarrättsfiskalsaspirant.

text: Att samma villkor gäller tjänster som domare följer av

text: 11 kap. 9 § regeringsformen

text: Förordning (1988:905).

text: En ansökan om anställning som kammarrättsfiskalsaspirant är förfallen sex månader efter den dag då den har kommit in till kammarrätten.

text: När en ansökan har förfallit skall sökanden underrättas om det.

text: Skall en kammarrättsfiskalsaspirants anställning upphöra på grund av omständigheter som hänför sig till aspiranten personligen, gäller inte

text: 30 § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd.

text: Förordning (1982:211).

text: Till kammarrättsassessor får förordnas endast den som har antagits som kammarrättsfiskal och därefter har tjänstgjort 1. under ett år som lagman, rådman eller fiskal i länsrätt, 2. under nio månader som adjungerad ledamot i kammarrätt.

text: Förordning (1990:462).

text: Till kammarrättsfiskal får förordnas endast den som har förvärvat notariemeritering och som därefter har tjänstgjort som fiskalsaspirant i kammarrätt under minst nio månader.

text: Kammarrätten får förordna en hovrättsfiskal att fullgöra uppgifter som ankommer på en kammarrättsfiskal.

text: Förordning (1991:543).

text: Kammarrätten bör pröva om en kammarrättsfiskalsaspirant skall förordnas till kammarrättsfiskal innan aspiranten har tjänstgjort ett år.

text: Förordning (1990:1107).

text: En kammarrättsassessor är skyldig att tjänstgöra som regeringsrättssekreterare, som lagman eller rådman i länsrätt eller som ledamot i en annan kammarrätt än den han hör till.

text: En kammarrättsassessor är också i övrigt skyldig att utföra domargöromål i en länsrätt.

text: Kammarrätten får förordna en hovrättsassessor att fullgöra uppgifter som ankommer på en kammarrättsassessor.

text: Förordning (1995:570).

text: En kammarrättsfiskal är skyldig att tjänstgöra som kammarrättsassessor i den kammarrätt som han hör till.

text: En kammarrättsfiskal är vidare skyldig att tjänstgöra som lagman, rådman eller fiskal i länsrätt. Han är också skyldig att tjänstgöra som kammarrättsassessor i annan kammarrätt än den han hör till.

text: Förordning (1988:905).

text: En kammarrättsassessor eller kammarrättsfiskal, som uppehåller ett förordnande i en länsrätt, är utan särskilt beslut tjänstledig från tjänsten som kammarrättsassessor eller kammarrättsfiskal.

text: En kammarrättsassessor eller kammarrättsfiskal som avses i

text: första stycket

text: är skyldig att frånträda det förordnande som han innehar och ta emot ett förordnande i kammarrätten eller ett annat förordnande i en annan länsrätt under kammarrätten.

text: Förordning (1988:905).

text: Den som är ordinarie domare får -- i stället för vad som anges i

text: 19 § anställningsförordningen (1994:373)

text: -- endast efter särskilt beslut vara ledig för att inneha någon annan anställning än en tidsbegränsad högre anställning inom domstolsväsendet eller en sådan anställning som avses i

text: 36 a § departementsförordningen (1982:1177)

text: Regeringen prövar frågor om ledighet enligt

text: första stycket

text: som kräver särskilt beslut och om ledighet enligt

text: 10 b § tjänstledighetsförordningen (1984:111)

text: om inte ledigheten skall vara högst ett år och syftar till att pröva en annan anställning.

text: Förordning (1994:916).

text: Kammarrätten beslutar om semester, ledighet för sjukdom och obligatorisk militärtjänstgöring, ledighet med föräldrapenningförmån i samband med barns födelse eller, under högst 30 dagar varje kalenderår, annan ledighet.

text: Förordning (1988:905).

text: Om inte regeringen eller kammarrätten skall besluta om ledighet enligt 55 a eller

text: 56 §

text: beslutar domstolsverket om ledigheten. Domstolsverket får lämna över till kammarrätten att besluta i sådana fall.

text: Förordning (1987:954).

text: När kammarrättspresidenten är förhindrad att utöva sin tjänst eller när tjänsten är ledig, utövas denna av den främste av kammarrättens tjänstgörande ordinarie ledamöter, om regeringen inte har förordnat en annan vikarie.

text: Till vikarie på en tjänst som kammarrättslagman förordnas ett kammarrättsråd.

text: Till vikarie på en tjänst som kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, förordnas ett kammarrättsråd.

text: I stället för ett annat kammarrättsråd tjänstgör en kammarrättsassessor.

text: Förordning (1987:954).

text: den som innehar eller har innehaft ordinarie domartjänst eller den som efter ett förordnande av regeringen har uppehållit en tjänst som lagman eller rådman,

text: den som har förordnats till kammarrättsfiskal eller hovrättsfiskal och som därefter har tjänstgjort under sammanlagt minst ett år som länsrättsfiskal, tingsfiskal, rådman eller lagman,

text: en åklagare,

text: en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne,

text: en ledamot av Sveriges advokatsamfund,

text: den som förut varit adjungerad.

text: Kammarrätten får till adjungerad ledamot förordna

text: Kammarrätten får för ett visst mål eller en viss sammanträdesdag till adjungerad ledamot förordna en kammarrättsfiskal som inte uppfyller föreskrifterna under 2, om en behörig ledamot inte finns att tillgå.

text: Förordning (1992:89).

text: Om regeringen har beslutat om kortare ledighet än sex månader för en kammarrättslagman eller ett kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, förordnas en vikarie av kammarrätten.

text: Frågor om en anställnings upphörande enligt

text: 6 § lagen (1994:261)

text: om fullmaktsanställning prövas när det gäller den som utnämnts till kammarrättspresident av regeringen och i övriga fall av Domstolsverket.

text: Domstolsverket utövar också myndighetens befogenhet enligt

text: 33 § andra stycket lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd när stadgandet är tillämpligt i förhållande till arbetstagare som anställs genom beslut av regeringen.

text: Förordning (1994:916).

text: Övriga bestämmelser

text: Statens ansvarsnämnd beslutar i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande också när det gäller kammarrättsassessorer, andra adjungerade ledamöter samt kammarrättsfiskaler och kammarrättsfiskalsaspiranter.

text: Kammarrättens befogenhet att besluta i sådana frågor utövas av Domstolsverket.

text: Förordning (1994:916).

text: Besked om bisyssla enligt

text: 12 § anställningsförordningen (1994:373)

text: lämnas i fråga om kammarrättspresidenten av regeringen och när det gäller övriga arbetstagare som anställs genom beslut av regeringen av Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet.

text: Förordning (1994:916).