dcterms:title: Förordning (1992:589) om ikraftträdande av lagen (1992:138) om tillämpning av avtal mellan Sverige, Norge och EEG om civil luftfart m.m.

rdfs:label: Regeringskansliet

rdfs:label: Landsbygds- och infrastrukturdepartementet RSIB TM

text: lagen (

text: ) om tillämpning av avtal mellan Sverige, Norge och EEG om civil luftfart och

type: punkt

text: lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om marknadsdomstol m. m. skall träda i kraft den 1 juli 1992.

text: Regeringen föreskriver att

type: stycke


text: Denna författning träder i kraft den 15 januari 1992.

type: overgangsbestammelse

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 1992. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 19 mars 1992.

text: Bostadskreditnämnden föreskriver att

text: 3 §

text: i Statens bostadskreditnämnds föreskrifter (

text: ) till förordningen (

text: ) om statlig kreditgaranti för bostäder skall upphöra att gälla vid utgången av september månad 1992.

rpubl:andrar: upph. 3 §

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1993. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande, om kreditgarantin för lånet avser en ny- eller ombyggnad för vilken bidrag beviljats enligt förordningen (

text: ) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder.

text: I fråga om projekt som påbörjas under år 1993 och för vilket bidrag beviljats enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention får pantvärdetillägg för högre tomtmarksvärde göras med belopp som Bostadskreditnämnden fastställt i särskild ordning. Föreskrift (

type: lista

text: Denna författning träder i kraft den 25 mars 1993.

rpubl:andrar: ändr. övergångsbest.; omtryck

text: Denna författning träder i kraft den 15 oktober 1993.

rpubl:andrar: nya 8 a, 18 a §§

text: Denna författning träder i kraft den 15 april 1995 och tillämpas i fråga om kreditgarantier med första giltighetsdatum från och med den 1 april 1995.

rpubl:andrar: upph. 15 a §; ändr. 8, 16, 17 §§; ny 4 a §

rpubl:andrar: ändr. 11 §

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1999.

text: 3 a

text: och

text: 4 b §§

text: samt

text: 9 § första stycket 3

text: i sin nya lydelse tillämpas inte i ärenden i vilka projektet färdigställts före utgången av år 1999 eller i fråga om egnahem för vilka bidrag beviljats enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention.

rpubl:andrar: ändr. 4 a, 9, 19 §§; nya 3 a, 4 b §§

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2002. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 augusti 2002.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1992:59 i lydelse enligt SFS 1999:285

dcterms:title: Statens bostadskreditnämnds föreskrifter (1992:59) till förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder

rdfs:comment: Bilagorna inte med här.

rdfs:label: Statens bostadskreditnämnd

text: Kreditgarantins omfattning (4-8 §§ kreditgarantiförordningen)

type: rubrik

beteckning: 1 §

text: Av 4 § kreditgarantiförordningen följer att för kreditgaranti som lämnas i fråga om egnahem krävs att förutsättningarna enligt

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention är uppfyllda.

text: Förutsättningen enligt

text: 4 § nämnda förordning

text: är uppfylld om bostaden är avsedd för permanent boende.

text: Vid prövning av om

text: 8 § nämnda förordning

text: är uppfylld skall vägledning sökas i Boverkets information om konsumentskydd vid nybyggnad av småhus (Bl 1124a). Författning (

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Färdigställandedag i kreditgarantiärendet skall normalt vara färdigställandedagen för projektet enligt länsstyrelsens beslut om utbetalning av bidrag eller färdigställandedag enligt byggnadsnämndens slutbevis. Om det är lämpligt med hänsyn till projektets karaktär, kan dock färdigställandedag i kreditgarantiärendet avvika från motsvarande dag enligt länsstyrelsens beslut. För ett projekt som omfattar flera hus, utan att därför vara etappindelat i bidragsärendet, kan långivaren genom egen slutbesiktning dokumentera färdigställandet av varje hus och på så sätt fastställa respektive färdigställandedag. Garantiunderlag och pantvärde får då bestämmas i proportion till husets andel av den totala bruttoarean i projektet.

text: Hus färdigställda före år 1992 betraktas i kreditgarantisystemet som färdigställda den 1 januari 1992. Författning (2002:803).

beteckning: 3 §

text: Av 6 § kreditgarantiförordningen följer att garantiunderlaget i fråga om hus för vilka bidrag inte beviljats enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention skall beräknas med tillämpning av

text: 10 § i nämnda förordning

text: . Vid fastställande av garantiunderlaget skall Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statlig bostadsbyggnadssubvention (BFS 1992:42) avsnitt 4.2 Mätregler tillämpas. Garantiunderlaget avrundas till närmast högre 1000- tal kronor. Författning (

beteckning: 4 §

text: I fall då säkerheten för det garanterade lånet är panträtt i tomträtt skall garantiunderlaget vid nybyggnad motsvara 90 procent av bidragsunderlaget enligt

text: 10 § förordningen (1992:986)

text: om statlig bostadsbyggnadssubvention. Författning (

text: Krav för att kreditgarantin skall gälla (

text: 12 §§

text: kreditgaranti- förordningen)

beteckning: 5 §

text: Kravet för att kreditgarantin skall gälla enligt 9 § första stycket 2 kreditgarantiförordningen skall, i fråga om ett projekt som avser egnahem som bebos av låntagaren, alltid anses uppfyllt om hushållet saknar aktuella betalningsanmärkningar och hushållet, sedan skatter, bostadsutgifter, utgifter för andra skulder samt underhållsbidrag betalats, för annan konsumtion per månad disponerar 5 300 kronor för en person över 18 år, 3 200 kronor per tillkommande person över 18 år, 2 900 kronor per person mellan 13 år och 18 år samt 2 400 kronor per person under 13 år. Kända framtida förändringar av hushållets ekonomiska bärkraft skall beaktas. Författning (

beteckning: 6 §

text: Kravet i 10 § första stycket 1 kreditgarantiförordningen att underliggande lån eller lånedelar får ha lämnats enbart mot säkerhet i form av panträtt i fastigheten eller tomträtten gäller endast de lån som tagits upp för att finansiera aktuell ny- eller ombyggnad.

text: Om ett projekt uppförs eller byggs om i etapper som finansieras var för sig, skall vid tillämpning av 10 § första stycket 1 kreditgarantiförordningen de sammanlagda lånen eller lånedelarna med statlig kreditgaranti betraktas som en helhet. Författning (

beteckning: 7 §

text: för garage eller carport eller för annan parkeringsanläggning med mer än ett våningsplan, 45 000 kronor per plats, dock högst det antal platser som motsvarar antalet bostadslägenheter i projektet,

text: för källare eller våning delvis under mark, 1 200 kronor per kvadratmeter bruksarea under mark och

text: för annan uppvärmd lokal som är avsedd att användas av de boende i huset eller området eller för kommersiell service åt dessa boende, 11 000 kronor per kvadratmeter upp till och med 35 kvadratmeter bruksarea per lokal. Om lokalens bruksarea är större än 35 kvadratmeter minskas tillägget för varje ytterligare tillkommande kvadratmeter med 35 kronor per kvadratmeter för hela arean. Tillägg får beräknas för högst 120 kvadratmeter per lokal. I arean får inte ingå sådana bostadsutrymmen som avses i

text: 2 § förordningen (1992:986)

text: om statlig bostadsbyggnadssubvention.

text: Pantvärdetillägg får alltid vid nybyggnad göras med belopp som motsvarar

text: Vid ombyggnad får pantvärdetillägg göras med högst 80 procent av beloppen enligt

text: första stycket

text: I fall då säkerheten för det garanterade lånet är panträtt i tomträtt skall pantvärdet vid ombyggnad minskas med 10 procent av det belopp som enligt

text: 10 § förordningen (1992:986)

text: om statlig bostadsbyggnadssubvention skulle ha beräknats för en motsvarande nybyggnad.

text: Pantvärdetillägg för andra lokaler än de som avses i

text: första stycket

text: kan lämnas efter Bostadskreditnämndens medgivande. I sådant fall beräknas pantvärdetillägget med utgångspunkt i lokalens avkastningsvärde.

text: Pantvärdetillägg för annan mark än tomtmark, byggnad eller annat som ingick i eller hörde till fastigheten när projektet påbörjades och som inte ingår i bidragsunderlaget enligt 11 § andra och tredje stycket kreditgarantiförordningen får alltid göras med taxeringsvärdet dividerat med 0,75. I fråga om etappbyggen eller motsvarande får dock pantvärdetillägg i stället göras med ett belopp som grundas på det pantvärde som tidigare fastställts för det då färdigställda byggnadsprojektet.

text: Ansökan om pantvärdetillägg enligt

text: fjärde stycket

text: lämnas in till Bostadskreditnämnden. Författning (

beteckning: 8 §

text: Avgift för ny kreditgaranti enligt 6 § första, tredje eller fjärde stycket kreditgarantiförordningen skall betalas av långivaren till Bostadskreditnämndens konto senast den sista bankdagen i den månad garantin utfärdas. Utbetalas lånet fem eller färre bankdagar före utgången av sådan månad, behöver dock garantiavgiften inte betalas förrän den sista bankdagen i påföljande månad.

text: Avgift för påföljande år skall betalas på det datum som följer av

text: första stycket

kind: term

text: årsförfallodag

text: ). Författning (

beteckning: 9 §

text: Om det garanterade lånebeloppet i fråga om kreditgaranti enligt 6 § första eller tredje stycket kreditgarantiförordningen höjs under garantiåret, betalas avgift för höjningen för återstående tid fram till årsförfallodagen på samma sätt som för en ny garanti enligt

text: 8 §

text: . Författning (

text: I fråga om avgift för kreditgaranti enligt 6 § andra stycket kreditgarantiförordningen gäller

text: och

text: 9 §§

text: i tillämpliga delar. Författning (

text: Om långivaren säger upp kreditgarantin eller begär sänkning av garanterat lånebelopp minst en månad före årsförfallodagen, betalas för tid därefter ingen avgift för det uppsagda beloppet eller för sänkningen.

text: Om långivaren under löpande garantiår säger upp kreditgarantin eller begär sänkning av garanterat lånebelopp med minst en tredjedel av tidigare garanterat belopp, återbetalas motsvarande garantiavgift senast den sista bankdagen i den månad anmälan om ändringen inkommit till Bostadskreditnämnden. Inkommer anmälan fem eller färre bankdagar före utgången av sådan månad, återbetalas dock garantiavgiften inte förrän den sista bankdagen i påföljande månad. Författning (2002:803).

text: Om garantiavgift inte betalas i rätt tid enligt

text: och

text: 9 §§

text: och inte heller inom ny förfallotid som anges i skriftlig påminnelse från Bostadskreditnämnden, upphör kreditgarantin att gälla. Författning (

text: Ersättning till långivaren, m.m. (

text: och

text: 14 §§

text: kreditgaranti- förordningen)

text: Ersättning ur kreditgarantin lämnas för förlust som beror på omständighet som inträffat under garantitiden eller på att långivaren sagt upp det garanterade lånet på grund av att andra villkor än garantiavgiften för garantin ändrats.

text: i konkursärende som rör låntagaren eller

text: till realisation av säkerhet för lånet. Författning (2002:803).

text: I fall då kreditgarantin kan komma att tas i anspråk, skall långivaren samråda med Bostadskreditnämnden eller den Bostadskreditnämnden särskilt anvisar innan långivaren tar ställning

text: I fall då ersättning begärs ur kreditgarantin, skall långivaren till Bostadskreditnämnden lämna in de handlingar, skuldförbindelser och säkerheter som behövs för att Bostadskreditnämnden skall kunna dels fastställa garantibelopp som skall ersättas, dels bevaka statens regressfordran mot låntagaren. Handlingarna skall överlämnas i bestyrkta kopior, om Bostadskreditnämnden inte anger annat. Författning (2002:803).

text: 2 § första stycket 1

text: och 3 kreditgarantiförordningen, den revisor hos långivaren som förordnats av Finansinspektionen skriftligen intygat att låneärendet handlagts enligt god kreditgivningssed och

text: 2 § första stycket 2 kreditgarantiförordningen, låneärendets handläggning bedömts på jämförbart sätt. Författning (

text: I fall då det finns anledning att ifrågasätta kreditgarantins giltighet eller den begärda ersättningens storlek på grund av att beloppet för kreditgaranti är högre än vad som följer av gällande bestämmelser om garantins storlek, skall kreditgarantin dock anses vara giltig eller ersättningens storlek beräknas med utgångspunkt i beloppet för garantin, om det ifrågasatta felet kan hänföras till omständighet i ärendet som långivaren trots normal aktsamhet inte känt till, och, i fråga om kreditinstitut enligt

text: Vid underhandsförsäljning lämnas ersättning med ett belopp som motsvarar det lånebelopp med kreditgaranti som inte täcks av den godkända köpeskillingen med tillägg för ränteförluster och andra kostnader enligt Bostadskreditnämndens beslut. Författning (2002:803).

text: Ersättning för långivarens förluster betalas ut inom en månad från det att Bostadskreditnämnden fastställt det garantibelopp som skall ersättas. Författning (2002:803).

text: Eftergift (16 § kreditgarantiförordningen)

text: Bostadskreditnämnden kan enligt 16 § första stycket kreditgarantiförordningen under vissa förhållanden efterskänka statens regressfordran mot låntagaren. Frågan kan prövas på ansökan av låntagaren. Sådan ansökan skall innehålla en utredning om låntagarens ekonomiska förhållanden. Författning (


dcterms:title: Tillkännagivande (1992:6) av överenskommelser som avses i lagen (1991:435) med vissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet

rdfs:label: Justitiedepartementet BIRS

text: I Sådana villkor som avses i

text: 1 § lagen (1991:435)

text: med vissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet gäller på grund av följande överenskommelse.

text: Förenta Nationernas konvention den 19 december 1988 mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen.

text: Konventionen mellan Sverige och Belgien den 26 april 1870 angående ömsesidigt utlämnande av förbrytare.

text: Europeiska konventionen den 20 april 1959 om inbördes rättshjälp i brottmål.

text: Överenskommelsen den 28 september 1983 mellan Sverige och Ungern om inbördes rättshjälp i brottmål.

text: Överenskommelsen den 10 februari 1989 mellan Sverige och Polen om inbördes rättshjälp i brottmål.

text: II Avtal om sådan immunitet som avses i

text: 2 § lagen (1991:435)

text: med vissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet har träffats genom följande överenskommelser.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992.

text: har upphävts genom förordning (2001:1200).

text: Äldre föreskrifter får tillämpas i fråga om kurser till vilka intagningen avslutats före den 1 juli 1992.

text: Betyg i ämnen från grundskolekurser inom komvux och vid Nationellt centrum för flexibelt lärande, vilka enligt äldre föreskrifter skall ingå i ett slutbetyg, får ingå i ett slutbetyg enligt

text: 4 kap. 8 §

text: jämförd med

text: 4 kap. 11 § förordningen (1992:403)

text: om kommunal vuxenutbildning. I sådana fall skall vad som sägs om kärnämnen inom den grundläggande vuxenutbildningen gälla för motsvarande ämnen i grundskolekurs.

text: Förordning (2001:1200).

text: Betyg i ämnen från gymnasieskolekurser inom komvux och vid Nationellt centrum för flexibelt lärande enligt äldre föreskrifter får ingå i ett avgångsbetyg enligt

text: 4 kap. 8 §

text: jämförd med

text: 4 kap. 13 § förordningen (1992:403)

text: om kommunal vuxenutbildning, om kursinnehållet från kurser enligt äldre föreskrifter är jämförbart med det kursinnehåll som krävs för avgångsbetyg enligt

text: 4 kap. 13 §

text: Förordning (2001:1200).

text: För elever som påbörjat studier före den 1 juli 1992 i syfte att få avgångsbetyg 2, avgångsbetyg 3 eller avgångsbetyg från årskurs 4 från teknisk linje får sådana avgångsbetyg utfärdas även efter ikraftträdandet. Betyg i ämnen från kurser enligt de kursplaner som tillämpas fr.o.m. den 1 juli 1992 får ingå i avgångsbetyget, om kursinnehållet är jämförbart med det kursinnehåll som enligt äldre bestämmelser krävs för respektive avgångsbetyg. Rektor beslutar om ett betyg skall få ingå i avgångsbetyget.

text: Särskild prövning får fortfarande genomföras enligt kursplaner som den 30 juni 1992 gällde för en grundskolekurs, en gymnasieskolekurs eller en särskild yrkesinriktad kurs under förutsättning att den lärare som förrättar prövningen har erfarenhet av att undervisa enligt den kursplan som prövningen avser.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 7 §, 3 kap 3 §, 4 kap 2, 3, 4 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas på kurser som startar efter ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 5 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 5 kap 2. 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 kap 5, 6 §§

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 5 §

rpubl:andrar: ändr. 3 kap 2 §

rpubl:andrar: upph. 5 kap 3 §; ändr. 3 kap 2 §, 5 kap 1, 2 §§

rpubl:andrar: upph. 1, 2 kap, 5 kap 1 §

rpubl:andrar: upph. p 2 ikrafttr.- och övergångsbest.; ändr. författningsrubr., 3 kap 1, 2, 3, 7 §§, 4 kap 1, 3, 4, 8 §§, p 4, 5 ikrafttr.- och övergångsbest.

dcterms:identifier: SFS 1992:601 i lydelse enligt SFS 2001:1200

dcterms:title: Förordning (1992:601) om utbildning vid Nationellt centrum för flexibelt lärande

rdfs:label: Utbildningsdepartementet

text: 1 kap. har upphävts genom förordning (2001:282).

type: upphavd

text: 2 kap. har upphävts genom förordning (2001:282).

text: 3 kap.

text: Utbildningen

text: Läroplan

text: För utbildningen vid Nationellt centrum för flexibelt lärande gäller en läroplan.

text: Läroplanen innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen.

text: Läroplanen fastställs av regeringen.

text: Förordning (2001:1200).

text: Programmål och kursplaner

text: För utbildningen vid Nationellt centrum för flexibelt lärande tillämpas de programmål och kursplaner som fastställts av regeringen och Statens skolverk för den kommunala vuxenutbildningen (

text: komvux

text: För lokala kurser fastställs kursplaner av styrelsen för utbildningen efter de riktlinjer som anges i förordningen (

text: ) om kommunal vuxenutbildning. Kursplaner för yrkesämnen skall fastställas efter samråd med parterna på arbetsmarknaden.

text: I fråga om gymnasiepoäng skall

text: 1 kap. 5 a §

text: förordningen om kommunal vuxenutbildning tillämpas.

text: Förordning (2001:1200).

text: Timplaner

text: För utbildningen vid Nationellt centrum för flexibelt lärande tillämpas de timplaner som gäller för komvux.

text: Timplanerna anger riktvärden för undervisningens omfattning. Timplanerna får underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i respektive kursplan.

text: Styrelsen för utbildningen bestämmer antalet timmar som skall gälla för en kurs.

text: Förordning (2001:1200).

text: 4 §

text: har upphävts genom

text: förordning (1994:894).

text: Arbetsplan

text: För genomförandet av de fastställda målen för utbildningen skall det finnas en arbetsplan.

text: Arbetsplanen skall utarbetas under medverkan av lärare och övrig berörd personal samt representanter för eleverna. Rektorn beslutar om arbetsplanen.

text: Arbetsplanen skall kontinuerligt följas upp och utvärderas.

text: Förordning (1995:1267).

text: Formulär

text: Statens skolverk fastställer de formulär som fordras för tillämpningen av denna förordning. Utbildningens innehåll m. m.

text: Nationellt centrum för flexibelt lärnade skall i första hand erbjuda sådana kurser som inte kan anordnas inom komvux med tillräcklig spridning och regelbundenhet.

text: I övrigt skall föreskrifterna i

text: 2 kap.

text: 7 a

text: samt

text: 16 §§

text: förordningen (

text: ) om kommunal vuxenutbildning tillämpas på utbildningen vid Nationellt centrum för flexibelt lärande. Vid tillämpningen av

text: 2 kap. 15 §

text: den förordningen skall vad som sägs om skolplan i stället avse arbetsplanen. Vidare gäller att en delkurs eller en lokal kurs får omfatta minst 20 timmar.

text: Förordning (2001:1200).

type: kapitel

text: 4 kap.

text: Elever

text: Bestämmelser om behörighet

text: från och med andra kalenderhalvåret det år han fyller 20 år, eller

text: när han slutfört utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan.

text: Den som är bosatt i landet, och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor, är behörig att delta i utbildning vid Nationellt centrum för flexibelt lärande,

text: Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt.

text: Förordning (2001:1200).

text: För att vara behörig att tas emot som sökande till en kurs skall sökanden dels sakna eller ha brister i sådana kunskaper som kursen avser att ge, dels ha förutsättningar att följa undervisningen.

text: Förordning (1994:894).

text: En elev i gymnasieskolan är inte behörig att tas emot som sökande till en kurs vid Nationellt centrum för flexibelt lärande i ett ämne som eleven under kurstiden eller under del av denna studerar i gymnasieskolan.

text: Förordning (2001:1200).

text: En elev i komvux är inte behörig att tas emot som sökande till motsvarande kurs vid Nationellt centrum för flexibelt lärande.

text: Förordning (2001:1200).

text: I övrigt skall i fråga om behörighet

text: 3 kap.

text: och

text: 6 §§

text: förordningen (

text: ) om kommunal vuxenutbildning tillämpas.

text: Förordning (1995:882).

text: Urval

text: Om antalet platser är mindre än antalet sökande till en kurs skall, utan hänsyn till tidigare betyg, företräde ges dem som har störst behov av utbildningen, om inte annat följer av

text: 7 §

text: har kort tidigare utbildning,

text: behöver utbildningen för planerad eller pågående yrkesverksamhet eller står inför yrkesval,

text: behöver utbildningen för att komplettera ett reducerat program från gymnasieskolan eller för annan behörighetskomplettering, eller

text: skall kunna fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en upprättad studieplan.

text: Förordning (1995:882).

text: Vid urvalet skall särskilt beaktas om en sökande

text: Vid urval bland behöriga sökande till påbyggnadsutbildning som bygger på genomgången gymnasieskola eller motsvarande vuxenutbildning skall föreskrifterna i

text: 3 kap. 11 § förordningen (1992:403)

text: om kommunal vuxenutbildning tillämpas.

text: Förordning (1994:894).

text: Avgång från utbildningen m. m.

text: I fråga om avgång från utbildningen, ledighet, disciplinära åtgärder, betyg och prövningar samt elever bosatta i utlandet skall föreskrifterna i

text: 3 kap.

text: 24 §§

text: 4 kap.

text: samt

text: 5 kap. 1 §

text: förordningen (

text: ) om kommual vuxenutbildning tillämpas. Vad som i dessa föreskrifter sägs om komvux skall i stället gälla Nationellt centrum för flexibelt lärande.

text: Förordning (2001:1200).

text: 5 kap.

text: Överklagande

text: 1 §

text: har upphävts genom

text: förordning (2001:282).

text: I

text: 22 a § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om skiljande från utbildningen, avstängning eller förvisning enligt

text: 4 kap. 8 §

text: och enligt

text: 3 kap. 23 § förordningen (1992:403)

text: om kommunal vuxenutbildning samt beslut om interimistisk avstängning enligt nämnda paragrafer får dock inte överklagas.

text: Förordning (1998:1211).

text: Beslut av rektorn enligt

text: 4 kap. 8 §

text: jämförd med

text: 3 kap. 23 §

text: förordningen (1992: 403) om kommunal vuxenutbildning om interimistisk avstängning får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Beslut av rektorn i annat fall och beslut av annan arbetstagare enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1995:249).


rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., författningen

dcterms:identifier: SFS 1992:609 i lydelse enligt SFS 1997:173

dcterms:title: Förordning (1992:609) om avgift för utdrag ur röstlängdregister

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: När den centrala valmyndigheten eller en skattemyndighet efter särskild begäran lämnar ut utdrag ur röstlängdsregister enligt

text: vallagen (1997:157)

text: får myndigheten ta ut en avgift med 25 kronor för varje sida, dock lägst 50 kronor. För avgiften gäller i övrigt bestämmelserna i

text: 24 §§

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: Förordning (1997:173).

text: inför ett ordinarie val, - hos Riksskatteverket inom tid som verket fastställer, - av ett politiskt parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått mer än en procent av rösterna i hela landet, och

text: i ett exemplar till en adressat per län och parti.

text: Avgift tas inte ut för ett särskilt utdrag över röstberättigade om det beställs

text: Detta gäller även om utdraget har kompletterats med adressuppgifter.

text: Förordning (1997:173).


dcterms:title: Förordning (1992:62) om bevarande av registret rörande vissa alkoholbrott m.m.

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Regeringen föreskriver att registret enligt den upphävda förordningen (

text: ) om register rörande vissa alkoholbrott m. m. med hänsyn till forskningens behov skall bevaras hos riksarkivet.


rpubl:andrar: ändr. 2 §

dcterms:identifier: SFS 1992:621 i lydelse enligt SFS 1997:351

dcterms:title: Förordning (1992:621) om statsbidrag till texttelefoner

text: Statsbidrag för texttelefoner lämnas till landsting enligt denna förordning.

text: Vad som i förordningen sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i något landsting.

text: anskaffningskostnaden för texttelefoner som skall användas av personer som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda eller talskadade och som inte, eller endast med stor svårighet, kan kommunicera med hjälp av vanlig telefon,

text: anskaffningskostnaden för texttelefoner, till den del kostnaden inte överstiger 6 300 kronor per telefon, i de fall telefonerna skall användas av anhöriga eller andra närstående till personer som avses i första punkten (anhörigtelefoner).

text: Förordning (1997:351).

text: Bidrag lämnas för

text: Bidrag lämnas även för kostnader som landstinget har för nödvändig service och reparation av texttelefoner enligt

text: 2 §

text: Bidrag enligt

text: 2 § 1

text: lämnas för en telefon per person. Bidrag lämnas dock inte om det redan finns texttelefon i personens bostad.

text: Bidrag enligt

text: 2 § 2

text: lämnas för en anhörigtelefon per person enligt

text: 2 § 1.

text: Statsbidraget beviljas och betalas ut av Socialstyrelsen. Bidraget betalas ut i efterskott per kvartal.

text: Ansökan om statsbidrag ges in till Socialstyrelsen. I ansökan skall grunden för det sökta bidraget anges.

text: På Socialstyrelsens eller Riksrevisionsverkets begäran är landstinget skyldigt att tillhandahålla det underlag som behövs för dessa myndigheters granskning.

text: Socialstyrelsens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Socialstyrelsen får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (1992:621).


dcterms:title: Förordning (1992:63) om tillämpning av en överenskommelse mellan Sverige och Australien den 6 december 1991 i fråga om arbetstillstånd m.m.

text: Den 6 december 1991 ingicks en överenskommelse mellan Sverige och Australien om arbetstillstånd för medföljande familjemedlemmar till utsänd personal i utrikesrepresentationen i respektive stat.

text: I överenskommelsen finns bestämmelser om social trygghet för medföljande familjemedlemmar som blir sysselsatta i Sverige av en arbetsgivare här. Med anledning härav skall sådana familjemedlemmar vid tillämpning av svensk lagstiftning om social trygghet behandlas som om de var bosatta inom svenskt territorium.


rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 3 §§; ny 5 §

dcterms:title: Lag (1992:654) med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för år 1993

text: För år 1993 lämnas bostadsbidrag enligt lagen (

text: ) om bostadsbidrag med de avvikelser som följer av denna lag.

text: Lag (1992:1559).

text: Den som vid utgången av år 1992 uppbär bostadsbidrag har rätt att utan föregående ansökan få bidrag även för månaderna januari--december 1993 med, i fråga om barnfamiljer, omräknat belopp enligt

text: 19 § lagen (1988:786)

text: om bostadsbidrag eller, i fråga om hushåll utan barn, med samma belopp som för december 1992.

text: för barnfamiljer, om något sådant förhållande inträffar som avses i

text: 28 § första stycket 2

text: --4 lagen (

text: ) om bostadsbidrag eller om familjens inkomster av förvärvsarbete har ökat väsentligt eller minskat väsentligt i förhållande till motsvarande inkomster enligt 1991 års taxering till statlig inkomstskatt och det står klart att inkomständringen kommer att bestå under bidragsåret, samt

text: för hushåll utan barn, under de förutsättningar som anges i

text: 29 § samma lag

text: eller om hushållet beviljas studiemedel.

text: Bidragsbeloppet skall omprövas

text: Den upplysningsskyldighet som föreskrivs i

text: 27 §

text: lagen om bostadsbidrag gäller även sådana ändringar av inkomst och studiemedel som avses i

text: andra stycket

text: Lag (1992:1559).

text: I fråga om bostadsbidrag för månaderna januari -- december 1993 i andra fall än som avses i

text: 2 §

text: , skall bidraget bestämmas med utgångspunkt från den bidragsgrundande inkomst som kan beräknas med ledning av 1991 års taxering till statlig inkomstskatt. I fråga om upplysningsskyldighet och omprövning av bidragsbeslut skall

text: 2 §

text: tillämpas.

text: Lag (1992:1559).

text: Närmare föreskrifter i fråga om den bidragsgrundande inkomsten och ansökningsförfarandet meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: För bostadsbidrag som avser bidragsåret 1993 får kommunen statsbidrag med 100 procent av sina kostnader. Bidraget lämnas i efterskott för ett halvår i sänder.

text: I fråga om ansökan och utbetalning av bidrag gäller de bestämmelser som anges i

text: 32 § lagen (1988:786)

text: om bostadsbidrag.

text: Lag (1992:1559).


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1993.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om skatteutjämningsbidrag för år 1992 och tidigare år.

text: Om det i lag eller annan författning hänvisas till föreskrifter som har ersatts genom föreskrifter i denna lag, tillämpas i stället de nya föreskrifterna.

text: I fråga om bidragsåret 1993 gäller att om skillnaden mellan det preliminära skatteutjämningsbidraget enligt

text: 6 §

text: och ett referensbidrag överstiger 1,5 procent av summan av referensbidraget och kommunens preliminära kommunalskattemedel enligt

text: 4 § lagen (1965:269)

text: med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. för år 1993, skall det preliminära utjämningsbidraget justeras upp eller ned med den del som överstiger 1,5 procent.

text: har upphävts genom lag (1993:779).

text: I fråga om bidragsåret 1994 gäller att om skillnaden mellan det preliminära utjämningsbidraget enligt

text: 6 §

text: för år 1994, och ett referensbidrag överstiger 1,5 procent av summan av preliminära kommunalskattemedel för år 1994 enligt

text: 4 §

text: lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. och referensbidraget, skall det preliminära utjämningsbidraget justeras upp eller ned med den del som överstiger 1,5 procent.

text: Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, fastställer referensbidraget.

text: Lag (1993:779).

text: Vid skatteväxling med anledning av ändrat huvudmannaskap mellan kommuner och landsting tillämpas punkterna 4, 6 och 8 i övergångsbestämmelserna endast vad gällde den länsvisa enhetliga skattesatsen som gäller före skatteväxlingen.

text: I fråga om bidragsåren 1993 och 1994 tillämpas även bestämmelserna i

text: och

text: 9 §§

text: och punkterna 4 och 6 i övergångsbestämmelserna.

text: I fråga om bidragsåret 1995 uppgår utjämningsbidraget till det preliminära utjämningsbidraget för år 1994, i förekommande fall justerat med hänsyn till skatteväxlingar. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer utjämningsbidraget.

text: Lag (1994:963).

text: Lag (1993:779).

rpubl:andrar: nuvarande 4, 5, 6-11 §§ betecknas 5, 6, 10-15 §§; ändr. 2, 3, de nya 5, 6, 11, 12 §§; nya 4, 7, 8, 9 §§, 4, 5, 6, 7, 8 p i övergångsbest.; omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1994.

rpubl:andrar: upph. p 5 överg.best.; ändr. p 4, 6

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas i fråga om bidragsåret 1995.

rpubl:andrar: ny 9 p övergångsbest.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1993.

dcterms:title: Lag (1992:670) om statligt utjämningsbidrag till kommuner

rdfs:label: Inrikesdepartementet KE

text: En kommun kan för inkomst- och kostnadsutjämning och som finansiellt stöd till kommunens verksamhet få statligt utjämningsbidrag enligt denna lag.

text: I denna lag förstås med

text: bidragsår det år under vilket bidraget utbetalas,

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324)

text: om taxering till kommunal inkomstskatt året före bidragsåret för en kommun multiplicerat med uppräkningsfaktorerna, enligt

text: 4 § lagen (1965:269)

text: omräknat uppräknat skatteunderlag antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen

text: om taxering till kommunal inkomstskatt under bidragsåret för en kommun multiplicerat med uppräkningsfaktorn för bidragsåret enligt

text: 4 §

text: lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.,

text: slutligt skatteunderlag antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen

text: om taxering till kommunal inkomstskatt året efter bidragsåret för en kommun,

text: uppräknad medelskattekraft antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen

text: om taxering till kommunal inkomstskatt för riket per folkbokförd invånare den 1 november året före bidragsåret multiplicerat med uppräkningsfaktorerna, enligt

text: 4 §

text: lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m.,

text: omräknad uppräknad medelskattekraft antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut under bidragsåret enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen

text: om taxering till kommunal inkomstskatt för riket per folkbokförd invånare den 1 november året före bidragsåret multiplicerat med uppräkningsfaktorn för bidragsåret enligt

text: 4 §

text: slutlig medelskattekraft antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut året efter bidragsåret enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen

text: om taxering till kommunal inkomstskatt för riket per folkbokförd invånare den 1 november året före bidragsåret,

text: garantiskatteunderlag det antal skattekronor som motsvarar den uppräknade medelskattekraften multiplicerad med antalet folkbokförda kommuninvånare den 1 november året före bidragsåret och med ett procenttal (

text: garantinivå

text: ), som årligen fastställs av regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer,

text: omräknat garantiskatteunderlag det antal skattekronor som motsvarar den omräknade uppräknade medelskattekraften multiplicerad med antalet folkbokförda kommuninvånare den 1 november året före bidragsåret och med ett procenttal (

text: omräknad garantinivå

text: slutligt garantiskatteunderlag det antal skattekronor som motsvarar den slutliga medelskattekraften multiplicerad med antalet folkbokförda kommuninvånare den 1 november året före bidragsåret och med ett procenttal (

text: slutlig garantinivå

text: tillskott av skatteunderlag det antal skattekronor varmed det uppräknade skatteunderlaget understiger garantiskatteunderlaget,

text: omräknat tillskott av skatteunderlag det antal skattekronor varmed det omräknade uppräknade skatteunderlaget understiger det omräknade garantiskatteunderlaget,

text: slutligt tillskott av skatteunderlag det antal skattekronor varmed det slutliga skatteunderlaget understiger det slutliga garantiskatteunderlaget.

text: Lag (1992:1585).

text: För kommun vars uppräknade skatteunderlag understiger garantiskatteunderlaget beräknas ett grundbelopp. Grundbeloppet motsvarar tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med den skattesats som årligen fastställs enligt

text: 11 §

text: För kommun vars omräknade uppräknade skatteunderlag understiger det omräknade garantiskatteunderlaget beräknas ett omräknat grundbelopp. Det omräknade grundbeloppet motsvarar det omräknade tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med den skattesats som fastställs för bidragsåret enligt

text: 11 §

text: För kommun vars slutliga skatteunderlag understiger det slutliga garantiskatteunderlaget beräknas ett slutligt grundbelopp. Det slutliga grundbeloppet motsvarar det slutliga tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med den skattesats som årligen fastställs enligt

text: 11 §

text: Lag (1992:1585).

text: För kommun vars uppräknade skatteunderlag överstiger garantiskatteunderlaget beräknas ett negativt grundbelopp. Beloppet motsvarar skillnaden mellan garantiskatteunderlaget och kommunens eget uppräknade skatteunderlag multiplicerat med den skattesats som årligen fastställs enligt

text: 11 §

text: För kommun vars omräknade uppräknade skatteunderlag överstiger det omräknade garantiskatteunderlaget beräknas ett omräknat negativt grundbelopp. Beloppet motsvarar skillnaden mellan det omräknade garantiskatteunderlaget och kommunens eget omräknade uppräknade skatteunderlag multiplicerat med den skattesats som fastställts för bidragsåret enligt

text: 11 §

text: För kommun vars slutliga skatteunderlag överstiger det slutliga garantiskatteunderlaget beräknas ett slutligt negativt grundbelopp. Beloppet motsvarar skillnaden mellan det slutliga garantiskatteunderlaget och kommunens eget slutliga skatteunderlag multiplicerat med den skattesats som fastställs enligt

text: 11 §

text: Lag (1992:1585).

text: åldersstruktur,

text: social struktur,

text: klimat,

text: befolkningstäthet.

text: Med utgångspunkt i grundbeloppet, det omräknade grundbeloppet och det slutliga grundbeloppet, skall tillägg eller avdrag göras för följande faktorer av betydelse för kommunens kostnader,

text: För kommun vars folkmängd under den senaste femårsperioden har minskat skall tillägg göras för den befolkningsminskning som överstiger två procent av folkmängden vid femårsperiodens början. Tillägget uppgår till 40 procent av den uppräknade medelskattekraften per invånare, multiplicerad med den skattesats som fastställs enligt

text: 11 §

text: Lag (1992:1585).

text: En kommun skall få preliminärt utjämningsbidrag som uppgår till ett belopp motsvarande grundbeloppet med tillägg eller avdrag enligt

text: 5 §

text: En kommuns omräknade preliminära bidrag uppgår till ett belopp motsvarande det omräknade grundbeloppet med tillägg eller avdrag enligt

text: 5 §

text: En kommuns slutliga bidrag uppgår till ett belopp motsvarande det slutliga grundbeloppet med tillägg eller avdrag enligt

text: 5 §

text: Lag (1992:1585).

text: En kommun skall få preliminärt utjämningsbidrag motsvarande tillägg och avdrag enligt

text: 5 §

text: minskat med det negativa grundbeloppet enligt

text: 4 §

text: En kommuns omräknade preliminära utjämningsbidrag uppgår till ett belopp motsvarande tillägg och avdrag enligt

text: 5 §

text: minskat med det omräknade negativa grundbeloppet enligt

text: 4 §

text: En kommuns slutliga bidrag uppgår till ett belopp motsvarande tillägg och avdrag enligt

text: 5 §

text: minskat med det slutliga negativa grundbeloppet enligt

text: 4 §

text: Lag (1992:1585).

text: En delavräkning av en kommuns preliminära utjämningsbidrag skall ske när den årliga taxeringen under bidragsåret har avslutats. Överstiger det omräknade preliminära utjämningsbidraget det preliminära skall skattemyndigheten betala ut överskjutande belopp till kommunen. I motsatt fall skall kommunen återbetala mellanskillnaden. Utbetalning eller återbetalning skall göras i januari året efter bidragsåret.

text: Lag (1992:1585).

text: En slutavräkning av en kommuns utjämningsbidrag skall ske när den årliga taxeringen under året efter bidragsåret har avslutats. Överstiger det slutliga utjämningsbidraget det omräknade preliminära bidraget skall skattemyndigheten betala ut överskjutande belopp till kommunen. I motsatt fall skall kommunen återbetala mellanskillnaden. Utbetalning eller återbetalning skall göras i januari andra året efter bidragsåret.

text: Lag (1992:1585).

text: Ändras rikets indelning i kommuner beräknas tillskott av skatteunderlag på grundval av den indelning som gäller vid bidragsårets ingång.

text: Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare bestämmelser om beräkningen av tillägg och avdrag enligt

text: 5 §

text: Regeringen skall förordna om den skattesats som skall tillämpas enligt

text: 3 §

text: . När regeringen fastställer skattesatsen skall hänsyn tas till överenskommelser mellan respektive landsting och kommuner inom landstingsområdet om en ändrad fördelning av uppgifterna inom området jämte åtföljande förändrad fördelning av den sammanlagda landstings- och kommunalskatten.

text: Lag (1992:1585).

text: Statistiska centralbyrån skall senast den 10 september året för bidragsåret lämna uppgift till kommunen om uppskattat statligt utjämningsbidrag.

text: Lag (1992:1585).

text: Statistiska centralbyrån fastställer den uppräknade medelskattekraften senast den 31 december året före bidragsåret.

text: Skattemyndigheten fastställer statligt utjämningsbidrag samt lämnar senast den 25 januari bidragsåret uppgift till kommunen om bidragets storlek.

text: Det statliga utjämningsbidraget skall under bidragsåret betalas ut i samband med och på samma sätt som gäller för utbetalningen av kommunalskattemedel.

text: En kommun får överklaga Statistiska centralbyråns eller skattemyndighetens beslut enligt denna lag hos regeringen.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1993.

text: Om det i lag eller annan författning hänvisas till föreskrifter som har ersatts genom föreskrifter i denna lag, tillämpas i stället de nya föreskrifterna.

dcterms:title: Lag (1992:671) om skatteutjämningsbidrag till landsting

text: Ett landsting kan få skatteutjämningsbidrag enligt denna lag.

text: Med

text: landsting

text: enligt denna lag avses också kommuner som inte ingår i landsting.

text: I lagen förstås med

text: bidragsår det år under vilket bidraget utbetalas,

text: eget skatteunderlag antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324)

text: om taxering till kommunal inkomstskatt året före bidragsåret för ett landsting,

text: egen skattekraft eget skatteunderlag per folkbokförd invånare i landstinget vid ingången av året före bidragsåret,

text: medelskattekraft antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen

text: om taxering till kommunal inkomstskatt året före bidragsåret för riket per folkbokförd invånare vid ingång en av året före bidragsåret,

text: garanterad skattekraft grundgarantin enligt

text: 4 §

text: med tillägg eller avdrag enligt

text: 5 §

text: garanterat skatteunderlag det antal skattekronor som motsvarar den garanterade s kattekraften,

type: rad

cells: Norrbottens läns landsting Västerbottens läns landsting Jämtlands läns landsting Gotlands kommun Västernorrlands läns landsting Värmlands, Kopparbergs och Gävleborgs läns landsting Blekinge läns landsting Kalmar, Örebro och Västmanlands läns landsting Övriga landsting

type: tabell

text: tillskott av skatteunderlag det antal skattekronor varmed det egna skatteunderla get understiger det garanterade skatteunderlaget.

text: 4 §

text: För landstingen gäller som grundgaranti följande skattekraft i procent av me delskattekraften.

text: Med utgångspunkt i grundgarantin enligt

text: 4 §

text: beräknas årligen varje landsting s garanterade skattekraft. Denna utgörs av grundgarantin med tillägg eller avdrag för åldersstrukturens inverkan på landsti ngets kostnader för sjukvård.

text: För landsting vars folkmängd under den senaste femårsperioden har minskat skall tillägg göras för den befolkningsminskning som överstiger två procent av folkmängden vid femårsperiodens början.

text: Ett landsting skall få skatteutjämningsbidrag om det egna skatteunderlaget u nderstiger det garanterade skatteunderlaget. Bidraget motsvarar tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med den för landstinget fa stställda skattesatsen för bidragsåret i den mån denna inte överstiger det antal kronor per skattekrona, varom särskilt förordnas enlig t

text: andra stycket

text: Regeringen skall förordna om de högsta skattesatser som skall tillämpas enligt f örsta stycket. När regeringen fastställer skattesatserna skall hänsyn tas till överenskommelser mellan respektive landsting och kommuner inom landstingsområdet om en ändrad fördelning av uppgifterna inom området jämte åtföljande förändrad fördelning av den sammanl agda landstings- och kommunalskatten.

text: Ändras rikets indelning i landsting beräknas tillskott av skatteunderlag på grundval av den indelning som gäller vid bidragsårets ingång.

text: Skattemyndigheten skall senast den 10 september året före bidragsåret lämna uppgift till landstinget om uppskattat tillskott av skatteunderlag.

text: Statistiska centralbyrån fastställer medelskattekraften senast den 31 decemb er året före bidragsåret.

text: Skattemyndigheten fastställer tillskott av skatteunderlag samt lämnar senast den 25 januari bidragsåret uppgift till landstinget om tillskottets storlek.

text: Skatteutjämningsbidraget till landsting skall under bidragsåret betalas ut i samband med och på samma sätt som gäller för utbetalningen av kommunalskattemedel.

text: Ett landsting får överklaga Statistiska centralbyråns eller skattemyndighet ens beslut enligt denna lag hos regeringen.


dcterms:title: Lag (1992:672) om begränsning av kommuners rätt att ta ut skatt för år 1993

rdfs:label: Finansdepartementet BA

text: Vid fastställande av skattesatsen för skatt till landsting, kommun, församli ng eller kyrklig samfällighet får skattesatsen för år 1993 inte bestämmas högre än den skattesats som för år 1990 har gällt för respektive landsting, kommun, församling eller kyrklig samfällighet, i förekommande fall justerad enligt 2 eller

text: 3 § lagen (1990:608)

text: o m tillfällig begränsning av kommuners rätt att ta ut skatt.

text: Beslutar landsting, kommun, församling eller samfällighet om en högre skattesats än som angetts i

text: första stycket

text: skall den skattesats som gällde för år 1990, i förekommande fall justerad enligt

text: första stycket

text: , anvä ndas vid tillämpningen av

text: uppbördslagen (1953:272)

text: , lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. och lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag.

text: Den i

text: första stycket

text: angivna högsta skattesatsen gäller även om landsting, kommun, församling eller kyrklig samfällighet bildas. Skattesatsen får i sådant fall inte bestämmas högre än vad som gällde vid den ti digare indelningen.

text: Har uppgifter omfördelats mellan landsting och kommunerna inom landstinget, skall den kommun vars utdebiteringsbehov minskat på grund av omfördelningen sänka sin skattesats så att uttaget av skatt minskar med ett belopp som motsvarar det minskade behovet. Företas inte en sådan sänkning skall vid tillämpningen av de i

text: 1 §

text: andr a stycket angivna lagarna användas en skattesats som motsvarar den som skulle ha gällt om bestämmelsen i första meningen följts.

text: Landsting eller kommun får då omfördelning som avses i föregående stycke har ske tt fastställa en högre skattesats än den som angetts i

text: 1 §

text: i den mån höjningen av utdebiteringen avser att täcka ökade kostnader som uppkommit vid omfördelningen. Den sammanlagda utdebiteringen av skatt till landstinget och kommunen får i sådant fall dock int e bli högre än den sammanlagda utdebiteringen av skatt till landstinget och kommunen som gällt för år 1990.

text: Har uppgifter omfördelats mellan kyrklig samfällighet och församling eller m ellan kyrkliga samfälligheter antingen genom omorganisation eller då kyrklig samfällighet bildats, ändrats eller upplösts ska ll den församling eller samfällighet vars utdebiteringsbehov minskat på grund a v omfördelningen sänka sin skattesats så att uttaget av skatt minskar med ett be lopp som mot arar det ation eller då kyrklig samfällighet bildats, ändrats eller upplösts skall den församling eller samfällighet vars utdebiteringsbehov minskat på grund a v omfördelningen sänka sin skattesats så att uttaget av skatt minskar med ett be lopp som mot minskade behovet. Företas inte en sådan sänkning skall vid tillämpningen av de i

text: 1 § andra stycket

text: angivna lagarna användas en skattesats som motsvarar den som skulle ha gällt om bestämmelsen i första mening en följts.

text: Samfällighet eller församling får då omfördelning som avses i

text: första stycket

text: har skett fastställa en högre skattesats än den som anges i

text: 1 §

text: i den mån höjningen av utdebiteringen avser att täcka ökade kostnader på gru nd av omfördelningen. Den sammanlagda utdebiteringen av skatt för berörda samfälligheter och församlingar får därvid i nte överstiga det med utgångspunkt i det egna skatteunderlaget vägda genomsnittet av de skattesatser som gällde för samfällig heterna och församlingarna för år 1990. Med eget skatteunderlag avses antalet skattekronor för beräkning av förskott på kommunals katt för år 1990 enligt taxeringsnämndens beslut år 1989.

text: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskr ifter om storleken av den sänkning av utdebiteringen som skall företas respektive den största höjningen av utdebiterin gen som får företas.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1993.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag. Den upphävda förordningen tillämpas dock alltjämt i fråg a om skatteutjämningsbidrag för år 1992 och tidigare år.

dcterms:title: Förordning (1992:677) om skatteutjämningsbidrag till landsting

rdfs:label: Finansdepartementet KE

text: för varje landsting beräkna dels tillägg till eller avdrag från grundgarantin enligt

text: 5 § första stycket lagen (1992:671)

text: om skatteut jämningsbidrag till landsting, dels tillägg enligt

text: 5 § andra stycket samma lag

text: senast den 25 augusti lämna skattemyndigheterna uppgift om garanterad skattek raft enligt

text: 5 § samma lag

text: senast den 25 augusti lämna skattemyndigheterna preliminär uppgift om medelsk attekraften enligt

text: 3 § samma lag

text: Statistiska centralbyrån skall året före bidragsåret

text: Tilläggen och avdragen enligt

text: första stycket 1

text: skall anges i procent av medelska ttekraften och avrundas till en decimal.

text: Statistiska centralbyrån skall tidigast möjligt offentliggöra sitt beslut enligt

text: 9 § första stycket samma lag

text: och underrätta skattemyndigheterna om beslutet.

text: Tillägg eller avdrag för åldersstrukturens inverkan på landstingens kostnade r beräknas på grundval av indextal enligt

text: 3 §

text: för kostnader för somatisk korttidssjukvård, psykiatrisk vård, läkarbesök i primärvå rd och läkarbesök i sjukhusansluten vård.

text: Indextal för kostnader för de verksamheter som anges i

text: 2 §

text: beräknas med hjäl p av standardtal som uttrycker genomsnittligt antal vårddagar respektive läkarbesök per invånare i riket i åldersgrupperna 0--14, 15 --44, 45--64, 65--79 samt 80 år och däröver.

text: Standardtalen multipliceras med antalet invånare i landstinget i respektive åldersgrupp, summeras för respektive verksamhet och divideras med antalet invånare. Indextalet uttrycker för varje verksamhet den så lunda beräknade utnyttjandegraden jämförd med motsvarande tal för hela riket.

text: Beräkningen sker med utgångspunkt i invånarnas antal och ålder vid ingången av å ret före bidragsåret.

text: De fyra indextalen, beräknade enligt

text: 3 §

text: , vägs samman med utgångspunkt i sju kvårdshuvudmännens (landstingen och de kommuner som inte ingår i landsting) totala externa kostnader för ändamålen enli gt

text: 2 §

text: Tillägget eller avdraget utgörs av det sammanvägda indextalet, minskat med 100, multiplicerat med sammanlagda externa kostnader för ifrågavarande verksamheter per invånare i riket och dividerat med medelskatt ekraften och medelskattesatsen för året före bidragsåret.

text: Tillägget för befolkningsminskning motsvarar 40 procent av medelskattekrafte n för varje person med vilken minskningen under den senaste femårsperioden överstiger två procent.

text: Skattemyndigheterna skall årligen till regeringen utan dröjsmål lämna uppgif t om uppskattat tillskott av skatteunderlag enligt

text: och

text: 9 §§

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om skatteutjämningsbidrag till landsting .

text: Ytterligare föreskrifter för verkställighet av lagen (

text: ) om skatteutj ämningsbidrag till landsting och denna förordning meddelas av riksskatteverket.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1993.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1993 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1993.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1994 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1994.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången i fråga om

text: 1 §

text: för bidragsåret 1995 och i fråga om

text: 2 §

text: för bidragsåret 1996.

text: Förordningen gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1996.

dcterms:title: Förordning (1992:678) om skattesatser vid beräkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag

text: Ett landsting skall enligt

text: 6 § lagen (1992:671)

text: om skatteutjämningsbidrag ti ll landsting få skatteutjämningsbidrag om det egna skatteunderlaget understiger det garanterade skatteunderlaget. Bidraget motsvara r tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med den för landstinget fastställda skattesatsen för bidragsåret i den mån denna inte öv erstiger följande antal kronor per skattekrona.

text: För en kommun som inte ingår i ett landsting motsvarar bidraget tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med skattesatsen för bidragsåret i den mån denna inte överstiger 11 kronor 20 öre per skattekrona. Om en sådan kommuns skattesats understiger 28 kronor 60 öre per skattekrona skall dock den högsta tillåtna skattesatsen 11 kro nor 20 öre per skattekrona minskas med 39 procent av skillnaden mellan 28 kronor 60 öre per skattekrona och kommunens skattesats.

text: Förordning (1994:1992).

cells: Stockholms Uppsala Södermanlands Östergötlands Jönköpings Kronobergs Kalmar Blekinge Kristianstads Malmöhus

cells: Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga utom Malmö

cells: Älvsborgs Skaraborgs Värmlands Örebro Västmanlands Kopparbergs Gävleborgs Västernorrlands Jämtlands Västerbottens Norrbottens

cells: Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga Samtliga

text: En kommun kan få statligt utjämningsbidrag enligt lagen (

text: ) om statli gt utjämningsbidrag till kommuner. Vid beräkning av det statliga utjämningsbidraget skall följande länsvisa enhetliga skattesatse r tillämpas.

text: För en kommun som inte ingår i ett landsting är den enhetliga skattesatsen 17 kr onor 39 öre per skattekrona.

text: Förordning (1994:1992).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas första gången i fråga om skatteutjämningsavgift för landsting för år 1993.

text: Genom förordningen upphävs förordningen (

text: ) om skatteutjämningsavgift. Den upphävda förordningen tillämpas dock alltjämt i fråga om skatteutjämningsavgift för år 1992 och tidigare år.

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om skatteutjämningsavgift skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1994. Den upphävda förordningen skall dock fortfarande gälla för år 1993 och tidigare år.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:identifier: SFS 1992:679 i lydelse enligt SFS 1994:965

dcterms:title: Förordning (1992:679) om skatteutjämningsavgift

text: Riksskatteverket skall meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av lagen (

text: ) om skatteutjämningsavgift.


text: Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den kom ut från trycket i Svensk författningssamling.

rpubl:andrar: ny 7 §

rpubl:andrar: upph. 6, 7 §§; ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 4, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1992:689 i lydelse enligt SFS 1993:175

dcterms:title: Lag (1992:689) om premiegrundande allemanssparande

rdfs:label: Finansdepartementet FMA V

text: Lag om premiegrundande allemanssparande

text: Denna lag innehåller bestämmelser om premiegrundande allemanssparande.

text: premiegrundande allemanssparande

text: : sådant sparande i en allemansfond som enligt denna lag kan ge rätt till en sparpremie,

text: sparperioden

text: : perioden den 1 september 1992--den 31 augusti 1994,

text: premiegrundande konto

text: : ett konto som är knutet till en allemansfond i vilken premiegrundande allemanssparande sker,

text: premieperioden

text: : perioden från och med den 1 september 1992 eller den senare dag då spararen anmälde sig till det premiegrundande allemanssparandet till och med den 6 november 1992.

text: I lagen betyder

text: I fråga om premiegrundande allemanssparande gäller vad som föreskrivs i lagen (

text: ) om allemanssparande med de avvikelser som följer av denna lag.

text: Lag (1993:175).

text: Varje sparare får ha bara ett premiegrundande konto.

text: Lag (1993:175).

text: den allemansfond där sparandet sker upphör, eller

text: spararen till följd av att han slutar sin anställning i ett visst bolag eller inom en viss koncern saknar möjlighet att fullfölja sparandet i en företagsanknuten allemansfond.

text: En sparare får överföra behållningen i det premiegrundande allemanssparandet till någon annan allemansfond som förmedlar sådant sparande, bara om

text: Det nya fondbolaget skall genast underrätta Riksgäldskontoret om överföringen.

text: Lag (1993:175).

text: Sparande på ett premiegrundande konto ger under de förutsättningar som anges i

text: andra stycket

text: rätt till en sparpremie som beräknas i proportion till summan av de belopp som har satts in på kontot under premieperioden. Någon sparpremie utgår dock inte för den del av summan som överstiger 2 400 kronor. Sparpremien är 50 procent av den del av de sammanlagda insättningarna som uppgår till högst 600 kronor och 25 procent av den överskjutande delen.

text: det antal som har förvärvats under premieperioden, och

text: 2 400 dividerat med den genomsnittliga anskaffningskostnaden för samtliga andelar som har förvärvats under premieperioden.

text: Lag (1993:175).

text: För att rätt till sparpremie skall föreligga krävs att spararen under sparperioden har gjort minst tolv månadsinsättningar på det premiegrundande kontot. Vidare krävs att spararen inte innan premien tillförs kontot gör uttag från kontot som medför att antalet andelar på kontot understiger antalet andelar vid premieperiodens slut. Antalet andelar behöver dock inte överstiga det lägsta av följande antal, nämligen

text: Om spararen uppfyller villkoren för sparandet enligt

text: 4 § andra stycket

text: skall till hans premiegrundande konto under december 1994 föras en sparpremie beräknad enligt

text: 4 § första stycket

text: . Premien skall utgöras av andelar i den allemansfond i vilken sparandet har skett.

text: Avvecklingsstyrelsen enligt övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) med reglemente för Allmänna pensionsfonden skall, samtidigt som sparpremien tillförs det premiegrundande kontot, till allemansfonden överföra av avvecklingsstyrelsen förvaltade tillgångar till ett värde som svarar mot premien.

text: Lag (1993:175).

text: 6 § har upphävts genom lag (1993:175).

text: 7 § har upphävts genom lag (1993:175).


rpubl:andrar: ändr.

dcterms:identifier: SFS 1992:699 i lydelse enligt SFS 2003:958

dcterms:title: Förordning (1992:699) om avgift för bevis om organisationsnummer

rdfs:label: Finansdepartementet S3

text: Avgift tas ut för att Skatteverket efter särskild begäran lämnar ut bevis om organisationsnummer enligt lagen (

text: ) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. För avgiftens storlek m.m. gäller bestämmelserna i

text: 24 §§

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: , varvid avgiftsklass A tillämpas.

text: Förordning (2003:958).


dcterms:title: Tillkännagivande (1992:7) av överenskommelser som avses i lagen (1985:988) om immunitet för vissa vittnen m.fl.

rdfs:label: Justitiedepartementet DÅ

text: Regeringen ger tillkänna följande.

text: Avtal om sådan immunitet som avses i lagen (

text: ) om immunitet för vissa vittnen m. fl. har träffats genom Haagkonventionen den 25 oktober 1980 om internationell rättshjälp.


dcterms:title: Lag (1992:700) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen

rdfs:label: Finansdepartementet BE

text: Denna lag innehåller bestämmelser om ombildning av den institution som regleras i lagen (

text: ) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar.

text: Stadshypoteksföreningarna skall gå upp i Konungariket Sveriges stadshypoteks kassa genom att föreningarna upplöses utan likvidation och föreningarnas tillgångar och skulder övertas av kassan (

text: fusion

text: ). Därvid skall föreningarnas säkerhetsfonder och kapitaltäckningsfonder föras till kassans reservfond respektive kapitaltäcknings fond. Fusionen skall genomföras den dag regeringen bestämmer.

text: Efter fusionen skall Stadshypotekskassan överlåta hela eller delar av sin rörelse till ett för ändamålet bildat kreditaktiebolag. Regeringen får besluta om tidpunkt och villkoren för överlåtelsen.

text: Stadshypotekskassan får utan hinder av bestämmelserna i lagen (

text: ) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar låna upp de medel och vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att förbereda den ombildning som avses i denna lag.


text: Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar. Låntagares skyldighet att erlägga förvaltnings- och fondbidrag enligt

text: 37 §

text: den upphävda lagen kvarstår i fråga om sådana lån som överlåtits till det kreditaktiebolag som avses i

text: 3 § lagen (1992:700)

text: om ombildning av stadshypoteksinstitutionen, varvid bidraget skall anses bestämt till den procentsats som före ombildningen fastställts av den långivande stadshypoteksföreningen. I fråga om lån där löptiden är indelad i villkorsperioder gäller skyldigheten fram till den villkorsändringsdag som infaller närmast efter överlåtelsen.

text: Lag (1992:1630).

text: Den styrelse och de revisorer som har utsetts enligt bestämmelserna i lagen (

text: ) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar utgör styrelse och revisorer i kassan till dess att ny styrelse och nya revisorer har setts enligt se och de revisorer som har utsetts enligt bestämmelserna i lagen (

text: ) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar utgör styrelse och revisorer i kassan till dess att ny styrelse och nya revisorer har den nya lagen.

text: Efter lagens ikraftträdande skall ombudsstämman avgöra frågor om fastställande av balansräkning för stadshypoteksförening och godkännande av föreningsstyrelses förvaltning.

rpubl:andrar: ikrafttr.

rpubl:andrar: ändr. 2 p övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 1 §

rpubl:andrar: ny 3 a §

text: Enligt riksdagens beslut1 föreskrivs att

text: 1 a § lagen (1992:701)

text: om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa2 skall upphöra att gälla vid utgången av år 1999. Bestämmelserna gäller dock fortfarande vid 1997 års taxering.

rpubl:andrar: upph. 1 a §

dcterms:identifier: SFS 1992:701 i lydelse enligt SFS 1999:1274

dcterms:title: Lag (1992:701) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

text: Kassans ändamål

text: äga och förvalta aktier i Stadshypotek AB samt föra över detta aktieinnehav till staten vid den tidpunkt och på de villkor i övrigt som regeringen bestämmer,

text: till och med den 31 juli 1997 låna upp medel genom utgivande av obligationer i obligationslån som har lagts upp före utgången av 1994, i den omfattning och under de förutsättningar som föreskrivs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer,

text: till Stadshypotek AB låna ut medel som bolaget behöver för sin rörelse samt

text: förvalta kassans fordringar på Stadshypotek AB och kassans skulder.

text: Lag (1996:1115).

text: Konungariket Sveriges stadshypotekskassa har till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (

text: ) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen. Kassan skall

text: 1 a § har upphävts genom lag (1999:1274).

text: Styrelse och revisorer

text: Kassan förvaltas av en styrelse som består av tre ledamöter.

text: Regeringen utser ledamöterna och en suppleant. Ledamöterna och suppleanten utses för en tid av högst två år.

text: Regeringen bestämmer arvoden för ledamöterna och suppleanten.

text: Lag (1996:1115).

text: För revision av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper utses årligen två revisorer och två suppleanter för dem. Regeringen och Finansinspektionen utser vardera en revisor och en suppleant. Revisorerna och suppleanterna skall vara auktoriserade revisorer.

text: Lag (1996:1115).

beteckning: 3 a §

text: kan utgöra en väsentlig överträdelse av de författningar som reglerar kassans verksamhet, eller

text: kan påverka kassans fortsatta drift negativt, skall revisorn omgående rapportera detta till Finansinspektionen.

text: Lag (1996:756).

text: Om revisorn vid fullgörande av sitt uppdrag i kassan får kännedom om förhållanden som

ordinal: 3 a

text: Regeringen avgör frågor om fastställande av balansräkningen och om godkännande av styrelsens förvaltning.

text: Lag (1996:1115).

text: Grundfond och upplåning

text: Som grundfond för kassan ställer staten till förfogande en garantiförbindels e som utfärdas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, Riksgäldskontoret. Regeringen meddelar föreskrifter om grundfondens storlek samt om de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden.

text: Efter anmälan till Riksgäldskontoret får kassan ta grundfonden i anspråk för att fullgöra sina förpliktelser om kassan för tillfället saknar tillgängliga medel för detta.

text: När grundfonden har tagits i anspråk enligt

text: andra stycket

text: , skall kassan betala s taten den ränta på beloppet som Riksgäldskontoret bestämmer och snarast möjligt återbetala vad som har tagits i anspråk.

text: Kassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder.

text: Likvidation

text: Regeringen beslutar om kassans likvidation och förfarandet därvid.

text: Efter anmälan till Riksgäldskontoret får grundfonden tas i anspråk när kassan har trätt i likvidation, om det saknas andra tillgångar som svarar för kassans förpliktelser.

text: Riksdagen beslutar om användningen av kassans behållning efter likvidation.

text: Kassans verksamhet

text: Närmare föreskrifter om beslut i styrelsen och kassans verksamhet meddelas av regeringen.

text: Lag (1996:1115).

text: Tillsyn

text: Kassan står under tillsyn av Finansinspektionen. Kassan skall lämna inspekti onen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär.

text: Regeringen får meddela närmare föreskrifter om tillsynen över kassan.

text: Kassan skall med en årlig avgift bekosta Finansinspektionens tillsyn enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas i fråga om

text: och

text: 6 §§

text: första gången vid 1993 års taxering och i övrigt första gången vid 1994 års taxering.

text: Denna lag träder i kraft den 1 janauri 1999 och tillämpas första gången vid taxeringen år 2000.

rpubl:andrar: ändr. 1, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1992:702 i lydelse enligt SFS 1998:1613

dcterms:title: Lag (1992:702) om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m.

text: Vid fusion mellan Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och stadshypoteksföreningar enligt

text: 2 § lagen (1992:700)

text: om ombildning av stadshypoteksinstitutionen tillämpas bestämmelserna i

text: 2 § 4 mom.

text: andra-fjärde, sjunde, åttonde och elfte styckena lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt i lagrummets lydelse vid utgången av år 1998.

text: Vid fusion som avses i

text: första stycket

text: samt vid en följande överlåtelse av Stadshypotekskassans tillgångar till det kreditaktiebolag som avses i

text: 3 §

text: lagen om ombildning av stadshypoteksinstitutionen skall överlåtande och övertagande företag anses som en skattskyldig vid återföring av obeskattade reserver enligt

text: 2 §

text: samt vid tillämpning av lagen (

text: ) om återföring av obeskattade reserver.

text: Lag (1998:1613).

text: Avsättningar till reservfond eller säkerhetsfond som Konungariket Sveriges stadshypotekskassa, stadshypoteksförening eller Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB gjort i bokslut till ledning för 1986 och senare års taxeringar skall återföras till beskattning enligt

text: andra stycket

text: Skillnaden mellan reserverna och den avsättning till skatteutjämningsreserv som första gången görs enligt lagen (

text: ) om skatteutjämningsreserv utgör -- om beloppet är positivt -- skattepliktig intäkt vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Minst 75 procent av beloppet tas upp vid 1994 års taxering och återstående del vid 1995 års taxering. Taxeras inte företaget år 1994 skall hela beloppet jämte ett tillägg på 7,5 procent tas upp vid 1995 års taxering. Om hela beloppet tas upp till beskattning vid 1994 års taxering får vid tillämpning av

text: uppbördslagens (1953:272)

text: regler om debitering av preliminär och slutlig skatt i sådant fall anses som om skatten på intäkten hänför sig med 75 procent på beskattningsåret 1993 och med 25 procent på beskattningsåret 1994.

text: Vid beräkning av kapitalunderlag enligt lagen om skatteutjämningsreserv skall

text: dels 15 procent av de avsättningar till reservfond och säkerhetsfond som avses i

text: första stycket

text: räknas som skuld vid 1994 års eller, om företaget inte taxeras då, 1995 års taxering,

text: dels 30 procent av den skattepliktiga intäkt enligt

text: andra stycket

text: som vid beskattningsårets ingång ännu inte tagits upp till beskattning räknas som skuld vid 1995 års taxering,

text: dels beskattningsårets inkomstskatt beräknas utan hänsyn till den skattepliktiga intäkten enligt

text: andra stycket

text: För det kreditaktiebolag som avses i

text: 1 § andra stycket

text: skall vid beräkning av kapitalunderlag enligt lagen (

text: ) om skatteutjämningsreserv underlaget minskas med 25 procent av ett belopp som beräknas enligt följande. Beloppet utgörs av en så stor andel av bolagets eget kapital omedelbart efter det förvärv från Stadshypotekskassan som avses i nämnda lagrum som de belopp som Stadshypotekskassan och stadshypoteksföreningarna avsatt till reservfond respektive säkerhetsfond i bokslut för år 1984 eller tidigare utgör av eget kapital i Stadshypotekskassan omedelbart före överlåtelsen till bolaget. Med eget kapital avses i fråga om bolaget eget kapital enligt

text: 11 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385)

text: och i fråga om kassan summan av reservfond, säkerhetsfond och kapitaltäckningsfond enligt

text: och

text: 33 §§

text: lagen (

text: ) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och stadshypoteksföreningar.

text: Vid beräkning av kreditaktiebolagets avdrag enligt lagen (

text: ) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning, för utdelning på de aktier som utgetts av bolaget före eller i samband med övertagandet av tillgångar från Stadshypotekskassan, skall vad som inbetalats för aktierna minskas med ett belopp motsvarande det som avses i

text: första stycket

text: Skattepliktig intäkt enligt

text: 3 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt skall inte anses uppkomma när låntagare i Konungariket Sveriges stadshypotekskassa eller stadshypoteksföreningarna får rätt att -- till ett pris som understiger marknadsvärdet -- förvärva aktie eller förvärvar aktie i det kreditaktiebolag som avses i

text: 1 § andra stycket

text: . Vad nu sagts gäller endast vid förvärv från bolaget eller Stadshypotekskassan i samband med nyemission i bolaget.

text: Om en anställd i kreditaktiebolaget förvärvar aktie i bolaget vid den nyemission som avses i

text: första stycket

text: skall det undantag från beskattning av förmån som anges i punkt 3 a av anvisningarna till

text: 32 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: avse endast 20 procent av skillnaden mellan marknadsvärdet och förvärvspriset.

text: Om ett utländskt bankföretag övertar hela den rörelse som bedrivs av ett bankaktiebolag som har bildats före den 1 augusti 1990 och som ägs direkt eller genom förmedling av ett helägt dotterföretag skall bestämmelserna i

text: 2 § 4 mom.

text: andra- fjärde, sjunde, åttonde och elfte styckena lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt i lagrummets lydelse vid utgången av år 1998,

text: 13 § lagen (1990:654)

text: om skatteutjämningsreserv samt

text: 8 § lagen (1990:655)

text: om återföring av obeskattade reserver äga motsvarande tillämpning.

text: Lag (1998:1613).

text: Om ett ömsesidigt livförsäkringsföretag överlåter hela sitt försäkringsbestånd till ett för ändamålet bildat försäkringsaktiebolag skall överlåtande och övertagande företag anses som en skattskyldig vid tillämpning av lagen (

text: ) om återföring av obeskattade reserver och övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om avkastningsskatt på pensionsmedel.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om restavgift.

rpubl:andrar: ändr. 14 §

rpubl:andrar: ändr. 8 §

rpubl:andrar: ny 13 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 december 1996. Bestämmelsen i

text: 11 §

text: i sin nya lydelse tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet fattats dessförinnan.

rpubl:andrar: ändr. 1, 11 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000. Äldre föreskrifter gäller för beräkning av ränta som avser tid före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 9 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

text: I fråga om tillstånd som meddelats före den 1 juli 2001 gäller

text: och

text: 37 §§

text: i den upphävda

text: lokalradiolagen (1993:120)

text: i stället för bestämmelserna i denna lag.

text: För perioden den 1 juli-31 december 2001 skall Radio- och TV-verket senast den 15 juli 2001 fastställa det belopp som enligt

text: 3 §

text: skall utgå för månad under denna period.

text: Lag (2001:533).

rpubl:andrar: ändr. författningsrubr., 1, 6, 7, 9, 12 §§, rubr. närmast före 2 §; nya 4 a, 6 a, 8 a, 8 b, 12 a §§, rubr. närmast före 4 a §

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 6, 7 §§ i 2001:273, ikrafttr.- och övergångsbest. till 2001:273; ny 3 p

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. För återbetalning före år 2003 gäller äldre bestämmelser.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. I den utsträckning lagen inte leder till en för programföretaget högre koncessionsavgift skall den dock tillämpas även vid fastställande av den rörliga delen av koncessionsavgiften för andra kalenderhalvåret 2001 och första kalenderhalvåret 2002.

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: nuvarande 10, 11, 12, 13, 13 a, 14 §§ betecknas 12, 13, 14, 15, 16, 17, 10 §§, rubr. närmast före 10 §, 14 §§ sätts närmast före nya 12, 10 §§; ändr. nya 10, 13, 16 §§; ny 11 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004.

text: Äldre bestämmelser tillämpas i de fall

text: 11 § förmånsrättslagen (1970:979)

text: , i sin lydelse enligt lagen (

text: ) om ändring i nämnda lag, tillämpas.

rpubl:andrar: ändr. 17 §

rpubl:andrar: ändr. 16 §

rpubl:andrar: ändr. 1, 8 §§

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. Lagen skall dock tillämpas för tid från och med den 1 juli 2005.

rpubl:andrar: nuvarande 4 a § betecknas 4 b §, rubr. närmast före 4 a § sätts närmast före 4 b §; ny 4 a §

rpubl:andrar: ändr. 5, 6 a, 9 §§

dcterms:identifier: SFS 1992:72 i lydelse enligt SFS 2006:1478

dcterms:title: Lag (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område

rdfs:label: Kulturdepartementet

text: Avgiftsskyldighet

text: Ett programföretag som enligt

text: 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844)

text: har tillstånd att sända TV- program med analog sändningsteknik skall betala koncessionsavgift till staten enligt denna lag under förutsättning att företaget har rätt att sända reklam i sådan sändning och är ensamt om denna rätt här i landet.

text: Vid tillämpningen av

text: första stycket

text: skall bortses från sändningstillstånd som endast avser en rätt att vidaresända program som samtidigt sänds av eller kort tid dessförinnan sänts av någon annan.

text: Den som enligt

text: 5 kap.

text: radio- och TV-lagen

text: har tillstånd att sända lokalradio skall betala koncessionsavgift till staten enligt denna lag.

text: Lag (2005:538).

text: Beräkning av avgift för tillstånd att sända television

text: Koncessionsavgiften består av en fast del och en rörlig del och beräknas från och med månaden efter den då sändningsverksamheten påbörjats.

text: Som sändningsverksamhet anses i denna lag inte provsändning i ringa omfattning.

text: Den fasta delen av koncessionsavgiften utgör 4 167 000 kronor för varje månad under vilken sändningsverksamhet har bedrivits.

text: Den fasta delen av avgiften skall för varje kalenderår justeras med hänsyn till kvoten mellan konsumentprisindex för oktober månad året före det år som avgiften avser och konsumentprisindex för oktober månad 1991. Härvid avrundas beloppet nedåt till närmaste tusental kronor.

text: 20 procent av intäkterna till den del de överstiger 375 miljoner men inte 500 miljoner kronor,

text: 40 procent av intäkterna till den del de överstiger 500 miljoner men inte 1 000 miljoner kronor,

text: 50 procent av intäkterna till den del de överstiger 1 000 miljoner kronor.

text: Den rörliga delen av koncessionsavgiften beräknas för ett kalenderhalvår i sänder. Den är beroende av de intäkter som utgör vederlag till programföretaget för att det sänder annonser i sändningar som sker med stöd av tillstånd enligt

text: att sända televisionsprogram med analog sändningsteknik och i sändningar som i huvudsak överensstämmer med dessa sändningar. Avgiften tas ut med

text: I intäkter som utgör vederlag för att programföretaget sänder annonser inräknas intäkter som tillförts någon annan, om det framgår av omständigheterna att de utgör sådant vederlag till programföretaget.

text: Intäkterna skall bestämmas enligt bokföringsmässiga grunder.

text: De i

text: första stycket

text: angivna beloppsgränserna skall justeras på ett sätt som motsvarar det sätt som anges i

text: 3 § andra stycket

text: i fråga om den fasta delen av koncessionsavgiften.

text: Lag (2002:369).

beteckning: 4 a §

text: 2 procent för andra halvåret 2005,

text: 14 procent för första halvåret 2006,

text: 32 procent för andra halvåret 2006,

text: 53 procent för första halvåret 2007 och med

text: 84 procent för andra halvåret 2007.

text: Lag (2005:886).

text: Sedan avgiften beräknats enligt

text: 4 §

text: skall den reduceras med

ordinal: 4 a

text: Beräkning av avgift för tillstånd att sända lokalradio

beteckning: 4 b §

text: Koncessionsavgiften för den som enligt

text: 5 kap.

text: radio- och TV-lagen (1996:844)

text: har tillstånd att sända lokalradio utgör 40 000 kr för varje kalenderår under vilket sändningsverksamheten får bedrivas.

text: Avgiften för varje kalenderår skall justeras med hänsyn till kvoten mellan konsumentprisindex för oktober månad året före det år som avgiften avser och konsumentprisindex för oktober månad 2000.

text: Beloppet avrundas nedåt till närmaste tusental kronor.

text: Lag (2005:886).

ordinal: 4 b

text: Fastställande och betalning av avgift

text: Radio- och TV-verket fastställer före den 1 januari varje år det belopp som enligt

text: 3 §

text: skall utgå för månad under det följande kalenderåret.

text: Om programföretaget begär det skall Radio- och TV-verket besluta huruvida det under en viss månad har förekommit sådan sändningsverksamhet att företaget är skyldigt att betala avgift enligt

text: 3 §

text: för den månaden. I övrigt skall Radio- och TV-verket inte fatta beslut om skyldighet att betala avgift enligt

text: 3 §

text: , om det inte behövs för verkställighet enligt

text: 10 §

text: Avgift enligt

text: 3 §

text: skall betalas före utgången av den månad som avgiften avser.

text: Lag (2006:1478).

text: Programföretaget skall senast den 15 februari respektive den 15 augusti varje år lämna Radio- och TV-verket de uppgifter som behövs för att fastställa den rörliga delen av koncessionsavgiften för television för föregående halvår. Om sådana uppgifter inte lämnas eller de lämnade uppgifterna är ofullständiga, får Radio- och TV-verket förelägga företaget vid vite att fullgöra skyldigheten.

text: Radio- och TV-verket meddelar senast den 1 mars respektive den 1 september beslut om det belopp till vilket den rörliga delen av koncessionsavgiften för television uppgår för föregående halvår. Om programföretaget inte har fullgjort sin uppgiftsskyldighet enligt

text: första stycket

text: första meningen, meddelar Radio- och TV-verket beslut snarast möjligt efter det att uppgiftsskyldigheten har fullgjorts.

text: Den rörliga delen av koncessionsavgiften för television skall betalas senast den 31 mars respektive den 30 september om Radio- och TV-verket har meddelat beslut om avgiften senast under mars respektive september månad. I annat fall skall avgiften betalas så snart Radio- och TV-verket meddelat beslut om avgiften.

text: Lag (2001:533).

beteckning: 6 a §

text: Skyldighet att betala avgift för tillstånd att sända lokalradio gäller från och med den dag då sändningar får bedrivas med stöd av tillståndet. Att avgiften i vissa fall skall betalas dessförinnan framgår av

text: 5 kap. 9 §

text: radio- och TV- lagen.

text: I ett beslut om tillstånd att sända lokalradio skall Radio- och TV-verket ange den avgift enligt

text: 4 b §

text: som tillståndshavaren skall betala under det första kalenderåret. Avgiften skall betalas så snart Radio- och TV-verket meddelat beslut om avgiften.

text: Radio- och TV-verket skall senast den 31 december varje år fastställa det belopp som skall betalas under det följande kalenderåret. Avgiften skall betalas före utgången av januari månad det kalenderår som avgiften avser.

text: Lag (2006:1478).

ordinal: 6 a

text: Räntan skall betalas på koncessionsavgift från förfallodagen. Räntesatsen bestäms enligt

text: 6 § räntelagen (1975:635)

text: Om Radio- och TV-verket har fattat beslut om den rörliga delen av koncessionsavgiften för television efter utgången av mars respektive september månad, skall ränta ändå betalas från den 31 mars respektive den 30 september.

text: Lag (2001:533).

text: Koncessionsavgift och ränta betalas till Radio- och TV- verket genom insättning på ett särskilt konto. Betalning anses ha fullgjorts den dag då den har bokförts på det särskilda kontot.

text: Lag (2005:538).

text: Återkallas ett tillstånd att sända lokalradio gäller skyldigheten att betala avgiften till och med nittio dagar från den dag tillståndet enligt

text: 5 kap.

text: 18§ radio- och TV-lagen skall anses ha upphört att gälla.

text: En tillståndshavares skyldighet att betala avgift gäller inte för tid efter det att någon annan övertagit tillståndet.

text: Lag (2001:273).

text: Den som får medgivande enligt

text: 5 kap. 15 §

text: radio- och TV- lagen (

text: ) skall betala en avgift som motsvarar vad denne skulle ha betalat om tillståndet förlängts.

text: Lag (2001:273).

text: Återbetalning

text: Om det belopp som programföretaget har betalat för en viss period överstiger vad företaget skall betala enligt 3 eller

text: 4 b §

text: eller enligt beslut av Radio- och TV-verket eller domstol, skall det överskjutande beloppet betalas tillbaka till företaget.

text: Ränta skall betalas på belopp som återbetalas. Räntan beräknas efter en räntesats motsvarande den av Riksbanken fastställda referensränta enligt

text: 9 § räntelagen (1975:635)

text: som gällde vid utgången av året närmast före det år då återbetalningen äger rum. Radio- och TV-verket beslutar om ränta.

text: Lag (2006:1478).

text: Verkställighet

text: Beslut om koncessionsavgift och ränta får verkställas om avgiften eller räntan är obetald och förfallen till betalning. Härvid tillämpas

text: 12 kap.

text: 6 § första

text: andra

text: och

text: fjärde styckena

text: 7 §

text: och

text: 12 § första stycket

text: och

text: 13 §

text: samt

text: 20 kap.

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: Dröjsmålsavgift skall inte utgå.

text: Lag (2002:416).

text: Radio- och TV-verket beslutar om ansvar för delägare i handelsbolag enligt

text: 2 kap. 20 § lagen (1980:1102)

text: om handelsbolag och enkla bolag avseende avgift enligt denna lag.

text: Om beslut enligt

text: första stycket

text: har fattats skall vad som sägs om programföretag gälla ansvarig delägare och vad som sägs om avgift gälla för belopp som delägare är betalningsskyldig för.

text: Lag (2002:416).

text: Omprövning och överklagande m.m.

text: Radio- och TV-verket skall ompröva ett beslut som har betydelse för skyldigheten att betala koncessionsavgift eller ränta, om programföretaget begär det eller det finns andra skäl.

text: Ett omprövningsbeslut som är till programföretagets nackdel får inte meddelas efter utgången av det tredje året efter det år då det ursprungliga beslutet meddelades. Ett omprövningsbeslut får inte i något fall meddelas efter utgången av det sjätte året efter det år då det ursprungliga beslutet meddelades.

text: Om ett beslut som anges i

text: första stycket

text: har överprövats av domstol, får Radio- och TV-verket inte ompröva den fråga som domstolens beslut avser.

text: Lag (2002:416).

text: Radio- och TV-verkets beslut enligt

text: 7 §§

text: 9 § andra stycket

text: 11 §

text: och

text: 12 §

text: får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

text: Andra beslut av Radio- och TV-verket enligt denna lag får inte överklagas.

text: Överklagande av beslut enligt denna lag inverkar inte på skyldigheten att betala den avgift eller ränta som överklagandet avser.

text: Lag (2002:416).

text: Om det finns särskilda skäl får regeringen meddela anstånd med betalning av koncessionsavgift och ränta för television. Om det finns synnerliga skäl får regeringen medge befrielse helt eller delvis från skyldigheten att betala koncessionsavgift och ränta för television för en viss period.

text: Lag (2002:416).

text: Om det finns särskilda skäl får Radio- och TV-verket meddela anstånd med betalning av koncessionsavgift och ränta för tillstånd att sända lokalradio. Om det finns synnerliga skäl får Radio- och TV-verket medge befrielse helt eller delvis från skyldigheten att betala koncessionsavgift och ränta för tillstånd att sända lokalradio för en viss period.

text: Lag (2002:416).

text: Revision för kontroll av att avgift erlagts i enlighet med bestämmelserna i denna lag skall utföras av Skatteverket. Beslut om revision fattas efter framställning av Radio- och TV- verket. Vid revision gäller

text: 3 kap.

text: 14 c §§

text: taxeringslagen (1990:324)

text: i tillämpliga delar.

text: Lag (2003:703).

text: Avgift enligt denna lag omfattas av lagen (

text: ) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter.

text: Lag (2003:543).