rpubl:andrar: ändr. 50 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991. I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser.

text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.

text: I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 17 §§; ny 1 a §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005. Äldre föreskrifter tillämpas på avtal som har ingåtts dessförinnan.

text: Denna lag träder i kraft den 1 april 2005.

rpubl:andrar: ändr. 54 §

dcterms:alternate: KTjL

dcterms:identifier: SFS 1985:716 i lydelse enligt SFS 2010:1006

dcterms:title: Konsumenttjänstlag (1985:716)

rdfs:label: Justitiedepartementet L2

text: Inledande bestämmelser

text: arbete på lösa saker, dock ej behandling av levande djur,

text: arbete på fast egendom, på byggnader eller andra anläggningar på mark eller i vatten eller på andra fasta saker,

text: förvaring av lösa saker, dock ej förvaring av levande djur.

text: Denna lag gäller avtal om tjänster som näringsidkare utför åt konsumenter i fall då tjänsten avser

text: I

text: 61 §§

text: finns särskilda bestämmelser om tjänster som avser uppförande eller tillbyggnad av en- eller tvåbostadshus (

text: småhusentreprenader

text: ). Om det i ett avtal om en sådan tjänst ingår uppförande eller tillbyggnad av en komplementbyggnad, anses också den tjänsten som en småhusentreprenad.

text: I den mån annat inte framgår av

text: 61 §§

text: är lagens allmänna bestämmelser tillämpliga även på småhusentreprenader.

text: Lag (2004:554).

beteckning: 1 a §

text: I lagen avses med

text: konsument

text: : en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet,

text: näringsidkare

text: : en fysisk eller juridisk person som handlar för ändamål som har samband med den egna näringsverksamheten.

text: Lag (2002:588).

ordinal: 1 a

text: tillverkning av lösa saker,

text: installation, montering eller annat arbete som en näringsidkare utför för att fullgöra ett avtal om köp av en lös sak,

text: arbete som till fullgörande av ett avtal om köp utförs för att avhjälpa fel i den sålda egendomen.

text: Lag (2002:588).

text: Lagen gäller inte

text: Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för konsumenten är utan verkan mot denne, om inte annat anges i lagen.

text: Lag (2004:554).

text: Uppdraget m.m.

text: Utförande och material

text: Näringsidkaren skall utföra tjänsten fackmässigt. Han skall vidare med tillbörlig omsorg ta till vara konsumentens intressen och samråda med denne i den utsträckning som det behövs och är möjligt.

text: Om inte annat får anses avtalat, ingår det i tjänsten att näringsidkaren skall tillhandahålla behövligt material.

text: Säkerhet

text: i strid mot sådana författningsföreskrifter eller myndighetsbeslut som väsentligen syftar till att säkerställa att föremålet för tjänsten är tillförlitligt från säkerhetssynpunkt, eller

text: i strid mot förbud enligt

text: 27 § produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: Lag (2008:491).

text: Näringsidkaren ska särskilt iaktta att tjänsten inte utförs

text: Näringsidkarens skyldighet att avråda

text: Om en tjänst med hänsyn till priset, värdet av föremålet för tjänsten eller andra särskilda omständigheter inte kan anses vara till rimlig nytta för konsumenten, skall näringsidkaren avråda honom från att låta utföra tjänsten.

text: Om det först sedan tjänsten har börjat utföras visar sig att den inte kan anses vara till rimlig nytta för konsumenten eller att priset för tjänsten kan bli betydligt högre än konsumenten hade kunnat räkna med, skall näringsidkaren underrätta konsumenten om förhållandet och begära hans anvisningar.

text: Kan konsumenten inte anträffas eller får näringsidkaren av annan orsak inte anvisningar av honom inom rimlig tid, skall näringsidkaren avbryta påbörjat arbete. Detta gäller dock ej, om det finns särskilda skäl att anta att konsumenten ändå önskar få tjänsten utförd.

text: Har näringsidkaren åsidosatt vad som åligger honom enligt

text: 6 §

text: och finns det starka skäl att anta att konsumenten i annat fall hade avstått från att beställa tjänsten eller hade avbeställt den, har näringsidkaren inte större rätt till ersättning än han skulle ha haft, om konsumenten hade avstått från att beställa tjänsten eller hade avbeställt den.

text: För kostnader som inte ersätts enligt

text: första stycket

text: har näringsidkaren dock rätt till ersättning i den mån konsumenten annars skulle gynnas på ett oskäligt sätt.

text: Tilläggsarbete

text: Om det när tjänsten utförs framkommer behov av arbete som på grund av sitt samband med uppdraget lämpligen bör utföras samtidigt med detta (

text: tilläggsarbete

text: ), skall näringsidkaren underrätta konsumenten och begära dennes anvisningar.

text: om priset för detta är obetydligt eller om det är lågt i förhållande till priset för den avtalade tjänsten, eller

text: om det finns särskilda skäl att anta att konsumenten önskar få tilläggsarbetet utfört i samband med uppdraget.

text: Kan konsumenten inte anträffas eller får näringsidkaren av annan orsak inte anvisningar av honom inom rimlig tid, får näringsidkaren utföra tilläggsarbetet

text: Näringsidkaren är skyldig att utföra sådant tilläggsarbete som inte kan uppskjutas utan fara för allvarlig skada för konsumenten, om konsumentens anvisningar inte kan inhämtas eller om konsumenten begär det.

text: I fråga om pristillägg för tilläggsarbete gäller

text: 38 §

text: Fel hos tjänsten

text: Vad som avses med fel

text: vad konsumenten med hänsyn till

text: 4 §

text: har rätt att kräva, även om avvikelsen beror på en olyckshändelse eller därmed jämförlig händelse,

text: sådana föreskrifter eller myndighetsbeslut som väsentligen syftar till att säkerställa att föremålet för tjänsten är tillförlitligt från säkerhetssynpunkt, eller

text: vad som därutöver får anses avtalat.

text: Tjänsten ska anses felaktig, om resultatet avviker från

text: Tjänsten ska också anses felaktig, om den har utförts i strid mot förbud enligt

text: 27 § produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: eller om näringsidkaren inte har utfört sådant tilläggsarbete som han är skyldig att utföra enligt

text: 8 § tredje stycket

text: Lag (2008:491).

text: av näringsidkaren,

text: av någon annan näringsidkare eller av en branschförening eller liknande organisation för näringsidkarens räkning, eller

text: av en leverantör av material till tjänsten eller av någon annan i tidigare led.

text: Tjänsten skall vidare anses felaktig, om resultatet avviker från sådana uppgifter av betydelse för bedömningen av tjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighet som kan antas ha inverkat på avtalet och som i samband med avtalets ingående eller annars vid marknadföring har lämnats

text: Första stycket gäller inte i fråga om uppgifter som i tid har rättats på ett tydligt sätt och inte heller om näringsidkaren varken kände till eller borde ha känt till uppgifterna.

text: Lag (1990:935).

text: Tjänsten skall slutligen anses felaktig, om näringsidkaren i annat fall än som avses i

text: 6 § första stycket

text: före avtalets ingående har underlåtit att upplysa konsumenten om ett sådant förhållande rörande tjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighet som näringsidkaren kände till eller borde ha känt till och som han insåg eller borde ha insett vara av betydelse för konsumenten. En förutsättning för att tjänsten skall anses felaktig är dock att underlåtenheten kan antas ha inverkat på avtalet.

text: Frågan om tjänsten är felaktig skall bedömas med hänsyn till förhållandena vid den tidpunkt då uppdraget avslutades. Avser tjänsten en sak som har överlämnats till näringsidkaren eller som av annan orsak befinner sig i hans besittning, anses uppdraget avslutat först när saken har kommit i konsumentens besittning.

text: Om näringsidkaren har utfört tjänsten men uppdraget inte kan avslutas i rätt tid på grund av något förhållande på konsumentens sida, är den avgörande tidpunkten i stället den då uppdraget skulle ha avslutats.

text: Försämras resultatet efter den tidpunkt som anges i

text: 12 §

text: , skall tjänsten anses felaktig om försämringen är en följd av att näringsidkaren har åsidosatt vad som ålegat honom enligt avtalet eller denna lag.

text: Har näringsidkaren genom en garanti eller liknande utfästelse åtagit sig att under en viss tid efter den tidpunkt som anges i

text: 12 §

text: svara för resultatet av tjänsten och försämras det utfästa resultatet under den angivna tiden, skall tjänsten anses felaktig.

text: Första stycket gäller ej, om näringsidkaren gör sannolikt att försämringen beror på en olyckshändelse eller därmed jämförlig händelse eller på vanvård, onormalt brukande eller något liknande förhållande på konsumentens sida.

text: vad konsumenten med hänsyn till

text: 4 §

text: vad som därutöver får anses avtalat.

text: Avser tjänsten förvaring av en lös sak gäller i stället för vad som sägs i

text: och

text: 14 §§

text: att tjänsten ska anses felaktig, om förvaringen anordnas på ett sätt som avviker från

text: Tjänsten ska också anses felaktig, om förvaringen anordnas i strid mot förbud enligt

text: 27 § produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: eller på ett sätt som avviker från sådana uppgifter enligt

text: 10 §

text: som inte har rättats på ett tydligt sätt.

text: Lag (2008:491).

text: Påföljder vid fel

text: Är tjänsten felaktig utan att det beror på något förhållande på konsumentens sida, får konsumenten hålla inne betalningen enligt

text: 19 §

text: . Han får vidare kräva att felet avhjälps enligt

text: 20 § första stycket

text: eller också göra avdrag på priset eller häva avtalet enligt

text: 21 §

text: Dessutom får konsumenten kräva skadestånd av näringsidkaren enligt vad som sägs i

text: 31 §

text: I fråga om konsumentens rätt till skadestånd av någon annan än näringsidkaren finns bestämmelser i

text: 33 §

text: Reklamation

text: Vill konsumenten åberopa att tjänsten är felaktig, skall han underrätta näringsidkaren om detta inom skälig tid efter det att han märkt eller borde ha märkt felet (

text: reklamation

text: ). Underrättelse som sker inom två månader efter det att konsumenten märkt felet skall alltid anses ha skett i rätt tid. Reklamation får dock inte ske senare än tre år eller, i fråga om arbete på mark eller på byggnader eller andra anläggningar på mark eller i vatten eller på andra fasta saker, tio år efter det att uppdraget avslutades, såvida inte annat följer av en garanti eller liknande utfästelse.

text: Har näringsidkaren handlat grovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder, får reklamation alltid ske inom tio år efter det att uppdraget avslutades.

text: Har meddelande om reklamation lämnats in för befordran med post eller avsänts på annat ändamålsenligt sätt, anses reklamation ha skett när detta gjordes.

text: Lag (2005:61).

text: Reklamerar konsumenten inte inom den tid som följer av

text: 17 §

text: , förlorar han rätten att åberopa felet.

text: Konsumentens rätt att hålla inne betalningen

text: Konsumenten får hålla inne så mycket av betalningen som fordras för att ge honom säkerhet för hans krav på grund av ett fel hos tjänsten.

text: Avhjälpande

text: Konsumenten har rätt att kräva att näringsidkaren avhjälper felet, om det inte medför olägenheter eller kostnader för näringsidkaren som är oskäligt stora i förhållande till felets betydelse för konsumenten.

text: Även om konsumenten inte kräver det får näringsidkaren avhjälpa felet, om han efter det att reklamation har kommit honom tillhanda utan uppskov erbjuder sig att göra detta och konsumenten inte har något särskilt skäl att avvisa erbjudandet.

text: Avhjälpande skall ske inom skälig tid efter det att konsumenten har gett näringsidkaren tillfälle till det.

text: Avhjälpande skall ske utan kostnad för konsumenten. Detta gäller dock inte kostnader som skulle ha uppkommit även om tjänsten hade utförts felfritt eller, om felet beror på en olyckshändelse eller därmed jämförlig händelse, kostnader för att ersätta material som konsumenten enligt avtalet om tjänsten har tillhandahållit och bekostat.

text: Lag (2005:61).

text: Prisavdrag och hävning

text: Avhjälps inte felet enligt vad som sägs i

text: 20 §

text: , får konsumenten göra avdrag på priset.

text: Om syftet med tjänsten i huvudsak är förfelat och näringsidkaren insett eller bort inse detta, får konsumenten i stället häva avtalet. Detsamma gäller, om tjänsten har utförts i strid mot förbud enligt

text: 27 § produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: Har tjänsten utförts till en del och finns det starka skäl att anta att den inte kommer att fullföljas utan fel av väsentlig betydelse för konsumenten får denne häva avtalet beträffande återstående del. Är felet sådant att syftet med tjänsten i huvudsak är förfelat och näringsidkaren insett eller bort inse detta eller utförs tjänsten i strid mot förbud enligt

text: 27 § produktsäkerhetslagen

text: får konsumenten i stället häva avtalet i dess helhet.

text: Om det redan innan tjänsten har påbörjats finns starka skäl att anta att den inte kommer att utföras utan fel av väsentlig betydelse för konsumenten, får denne häva avtalet.

text: Lag (2008:491).

text: Prisavdragets storlek

text: Ett prisavdrag skall motsvara vad det kostar konsumenten att få felet avhjälpt, bortsett från sådana kostnader som avses i

text: 20 § fjärde stycket andra meningen

text: . Om ett på detta sätt beräknat prisavdrag är oskäligt stort i förhållande till den betydelse som felet har för konsumenten, skall prisavdraget i stället svara mot felets betydelse för konsumenten.

text: Avser tjänsten förvaring, skall prisavdraget alltid svara mot felets betydelse för konsumenten.

text: Verkningar av hävning

text: Häver konsumenten avtalet, har näringsidkaren inte rätt till betalning för tjänsten. Näringsidkaren har rätt att återfå det material som han har tillhandahållit, om det kan ske utan att konsumenten åsamkas olägenheter eller kostnader av betydelse. I den mån det är skäligt skall konsumenten ersätta näringsidkarens kostnader för vad som ej kan återlämnas, dock högst med ett belopp som motsvarar dettas värde för konsumenten.

text: Har tjänsten utförts till en del och häver konsumenten avtalet beträffande återstående del, har näringsidkaren rätt till betalning med ett belopp som motsvarar priset för tjänsten i dess helhet med avdrag för vad det kostar konsumenten att få den återstående delen utförd.

text: Näringsidkarens dröjsmål

text: Vad som avses med dröjsmål

text: Dröjsmål på näringsidkarens sida föreligger om uppdraget, utan att det beror på något förhållande på konsumentens sida, inte har avslutats inom den tid som har avtalats eller, om någon tid inte har avtalats, inom den tid som är skälig med hänsyn särskilt till vad som är normalt för en tjänst av samma art och omfattning.

text: Dröjsmål på näringsidkarens sida föreligger också, om näringsidkaren inte iakttar en överenskommen tid för påbörjande av tjänsten eller för ett arbetes framskridande.

text: Påföljder vid dröjsmål

text: Vid dröjsmål på näringsidkarens sida får konsumenten hålla inne betalningen enligt

text: 27 §

text: . Han får välja mellan att kräva att näringsidkaren utför tjänsten enligt

text: 28 §

text: och att häva avtalet enligt

text: 29 §

text: . Dessutom får konsumenten kräva skadestånd av näringsidkaren enligt vad som sägs i

text: 31 §

text: Reklamation

text: Har uppdraget avslutats, får konsumenten häva avtalet eller fordra skadestånd på grund av ett dröjsmål endast under förutsättning att han senast inom skälig tid efter uppdragets avslutande har underrättat näringsidkaren om att han vill åberopa dröjsmålet (

text: reklamation

text: Konsumenten får hålla inne så mycket av betalningen som fordras för att ge honom säkerhet för hans krav på grund av dröjsmål på näringsidkarens sida.

text: Om betalning enligt avtalet skall ske vid arbetets påbörjande eller under arbetets fortskridande, får konsumenten, även om det inte följer av

text: första stycket

text: , intill dess att arbetet påbörjas eller fortskrider hålla inne den del av betalningen som har förfallit efter dröjsmålets inträde. I fråga om betalning för sådan del av tjänsten som har utförts får konsumenten dock inte hålla inne mer än som följer av

text: första stycket

text: Konsumentens rätt att få tjänsten utförd

text: Konsumenten får kräva att näringsidkaren utför tjänsten.

text: Näringsidkaren är inte skyldig att utföra tjänsten, om det föreligger ett hinder som han inte kan övervinna eller om utförandet skulle medföra olägenheter eller kostnader för näringsidkaren som är oskäligt stora i förhållande till konsumentens intresse av att avtalet fullföljs. Om ett förhållande som nu nämnts upphör inom rimlig tid, får konsumenten dock kräva att näringsidkaren utför tjänsten.

text: Konsumenten förlorar rätten att kräva att näringsidkaren utför tjänsten, om han väntar orimligt länge med att framställa kravet.

text: Lag (2005:61).

text: Hävning

text: Är dröjsmålet av väsentlig betydelse för konsumenten, får han häva avtalet. Har mer än en obetydlig del av tjänsten utförts, får konsumenten dock häva avtalet endast beträffande den del som återstår. Även i ett sådant fall får avtalet hävas i sin helhet, om syftet med tjänsten i huvudsak är förfelat på grund av dröjsmålet och näringsidkaren insett eller bort inse detta.

text: Om det finns starka skäl att anta att det kommer att inträffa dröjsmål av väsentlig betydelse för konsumenten, får han häva avtalet i enlighet med vad som sägs i

text: första stycket

text: Lag (1990:935).

text: Verkningar av hävning

text: I fråga om verkningarna av hävning tillämpas

text: 23 §

text: Näringsidkarens skadeståndsskyldighet m. m.

text: Skadeståndsskyldighet på grund av fel eller dröjsmål

text: Näringsidkaren är skyldig att ersätta konsumenten skada som denne tillfogas på grund av dröjsmål, om inte näringsidkaren visar att dröjsmålet beror på ett hinder utanför hans kontroll som han inte skäligen kunde förväntas ha räknat med vid avtalets ingående och vars följder han inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit.

text: Beror dröjsmålet på någon som näringsidkaren har anlitat för att helt eller delvis utföra tjänsten, är näringsidkaren fri från skadeståndsskyldighet endast om också den som han har anlitat skulle vara fri enligt

text: första stycket

text: . Detsamma gäller om dröjsmålet beror på en leverantör som näringsidkaren har anlitat eller någon annan i tidigare led.

text: Näringsidkaren är skyldig att ersätta konsumenten skada som denne tillfogas på grund av fel, om inte näringsidkaren visar att det har förelegat ett sådant hinder som avses i första eller

text: andra stycket

text: för en felfri tjänst. Näringsidkaren är alltid skyldig att ersätta skadan, om resultatet av tjänsten avviker från vad han särskilt har utfäst.

text: Näringsidkarens skadeståndsskyldighet på grund av fel eller dröjsmål omfattar även ersättning för skada på föremålet för tjänsten eller annan egendom som tillhör konsumenten eller någon medlem av hans hushåll och egendomen är avsedd huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet.

text: Näringsidkaren och konsumenten kan träffa avtal om att ersättning enligt denna paragraf inte skall omfatta förlust i näringsverksamhet.

text: Lag (2005:61).

text: Skadeståndsskyldighet i övrigt

text: Om föremålet för tjänsten eller annan egendom som tillhör konsumenten eller någon medlem av hans hushåll skadas medan egendomen är i näringsidkarens besittning eller annars under dennes kontroll, är näringsidkaren även i annat fall än som sägs i

text: 31 §

text: skyldig att ersätta skadan, om inte näringsidkaren visar att skadan ej beror på försummelse av honom eller någon som på hans sida har anlitats för att utföra tjänsten.

text: Näringsidkaren är i övrigt skyldig att ersätta skada som tillfogas konsumenten, om skadan har vållats genom försummelse på näringsidkarens sida. Detsamma gäller i fråga om skada på egendom som tillhör någon medlem av konsumentens hushåll.

text: Näringsidkaren och konsumenten kan träffa avtal om att ersättning enligt första eller

text: andra stycket

text: på grund av skada på egendom ej skall omfatta förlust i näringsverksamhet.

text: Skadeståndsskyldighet för tredje man i vissa fall

text: Har någon som avses i

text: 10 § första stycket 2

text: eller 3 uppsåtligen eller av vårdslöshet lämnat vilseledande uppgifter av betydelse för bedömningen av tjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighet och är tjänsten på grund därav felaktig enligt

text: 10 §

text: eller

text: 15 § andra stycket

text: , är han skyldig att ersätta konsumenten skada som denne därigenom tillfogas.

text: Har någon som avses i

text: 10 § första stycket 2

text: eller 3 underlåtit att lämna säkerhetsinformation som han enligt

text: 27 § produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: har förelagts att lämna eller sådan information av betydelse för bedömningen av tjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighet som han enligt

text: marknadsföringslagen (2008:486)

text: har ålagts att lämna och kan underlåtenheten antas ha inverkat på avtalet om tjänsten, är han skyldig att ersätta konsumenten skada som denne därigenom tillfogas.

text: Skadeståndsskyldigheten enligt första eller

text: andra stycket

text: omfattar även ersättning för skada på föremålet för tjänsten eller på annan egendom som tillhör konsumenten eller någon medlem av hans hushåll och egendomen är avsedd huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet.

text: Lag (2008:491).

text: Jämkning av skadestånd

text: Om skyldigheten att utge skadestånd skulle vara oskäligt betungande med hänsyn till den skadeståndsskyldiges ekonomiska förhållanden, kan skadeståndet jämkas efter vad som är skäligt. Härvid skall även beaktas föreliggande försäkringar och försäkringsmöjligheter på den skadelidandes sida, den skadeståndsskyldiges möjligheter att förutse och hindra skadan samt andra särskilda omständigheter.

text: Undantag för personskada

text: Bestämmelserna i

text: 34 §§

text: gäller inte ersättning för personskada.

text: Priset m.m.

text: Priset

text: I den mån priset inte följer av avtalet, skall konsumenten betala vad som är skäligt med hänsyn till tjänstens art, omfattning och utförande, gängse pris eller prisberäkningssätt för motsvarande tjänster vid avtalstillfället samt omständigheterna i övrigt.

text: Har näringsidkaren lämnat en ungefärlig prisuppgift får det uppgivna priset dock inte överskridas med mer än 15 procent, såvida inte någon annan prisgräns har avtalats eller näringsidkaren har rätt till pristillägg enligt

text: 38 §

text: Har konsumenten uppdragit åt näringsidkaren att företa enbart förberedande undersökning för att utreda omfattningen av eller kostnaden för en tjänst, är konsumenten inte skyldig att betala för undersökningen, om han på grund av sedvana inom branschen eller i övrigt har haft skäl att anta att undersökningen skulle göras utan ersättning.

text: Pristillägg

text: om han har utfört tilläggsarbete i enlighet med bestämmelserna i

text: 8 §

text: , eller

text: om tjänsten har fördyrats på grund av omständigheter som är att hänföra till konsumenten och som näringsidkaren inte bort förutse när avtalet träffades.

text: Näringsidkaren har rätt till pristillägg

text: I fråga om pristilläggets storlek gäller bestämmelserna i

text: 36 §

text: Betalning efter olyckshändelse m.m.

text: Konsumenten är inte skyldig att betala för arbete som näringsidkaren har utfört eller material som denne har tillhandahållit i den mån arbetet eller materialet försämras eller går förlorat genom en olyckshändelse eller därmed jämförlig händelse som inträffar före den tidpunkt som anges i

text: 12 §

text: Specificerad räkning

text: Näringsidkaren är skyldig att på konsumentens begäran ställa ut en specificerad räkning för tjänsten. Räkningen skall göra det möjligt för konsumenten att bedöma det utförda arbetets art och omfattning. I den mån tjänsten inte har utförts mot fast pris skall det även framgå av räkningen hur priset har beräknats.

text: Tid för betalning

text: Om inte annat följer av avtalet, är konsumenten skyldig att betala vid anfordran sedan näringsidkaren har utfört tjänsten.

text: Har konsumenten i tid begärt en specificerad räkning, är han inte skyldig att betala förrän en sådan räkning har kommit honom till handa.

text: Avbeställning

text: Avbeställer konsumenten tjänsten innan den har slutförts, har näringsidkaren rätt till ersättning för den del av tjänsten som redan har utförts samt för arbete som måste utföras trots avbeställningen. Ersättningen skall motsvara det pris som skulle ha gällt, om avtalet endast hade avsett vad som har utförts.

text: föremålet för tjänsten har skadats eller gått förlorat utan att detta har berott på försummelse på konsumentens sida, eller

text: konsumenten har hindrats att dra nytta av tjänsten till följd av författningsföreskrifter, myndighetsbeslut eller andra liknande omständigheter utanför hans kontroll.

text: Näringsidkaren har vidare rätt till ersättning för förluster i form av kostnader för den återstående delen av tjänsten samt ersättning för förluster i övrigt på grund av att han har underlåtit att ta på sig annat arbete eller på grund av att han på annat sätt har inrättat sig efter uppdraget. Näringsidkaren har dock inte rätt till sådan ersättning, om konsumentens syfte med tjänsten har blivit förfelat på grund av att

text: Ersättning till näringsidkaren enligt

text: andra stycket

text: får inte överstiga hans förlust till följd av avbeställningen.

text: Näringsidkaren får förbehålla sig en på förhand bestämd ersättning vid avbeställning, om den är skälig med hänsyn till vad som vid avbeställning normalt kan antas tillkomma en näringsidkare som ersättning enligt

text: 42 §

text: Om den avbeställda tjänsten avser arbete på en sak som har överlämnats till näringsidkaren eller som av annan orsak befinner sig i hans besittning och konsumenten inte i rätt tid betalar vad han enligt 42 eller

text: 43 §

text: är skyldig för tjänsten eller ställer säkerhet för näringsidkarens fordran på denna ersättning, får näringsidkaren fullfölja tjänsten och kräva fullt pris för denna.

text: Första stycket gäller ej, om det är uppenbart att näringsidkaren vid en sådan försäljning av saken som avses i

text: 50 § andra stycket

text: ändå kommer att få betalning för sin fordran, sedan kostnaderna för försäljningen och vad näringsidkaren har att fordra enligt

text: 50 § första stycket

text: har dragits av från köpeskillingen.

text: Konsumentens dröjsmål

text: Näringsidkarens rätt att inställa arbetet

text: Skall betalning enligt avtalet ske helt eller delvis innan tjänsten har utförts och betalar inte konsumenten i rätt tid, får näringsidkaren inställa arbetet till dess att konsumenten betalar. Om det följer av avtalet att konsumenten skall medverka till tjänstens utförande och han inte i rätt tid lämnar sådan medverkan som utgör en väsentlig förutsättning för utförandet, får näringsidkaren inställa arbetet till dess att konsumenten lämnar sin medverkan.

text: Har tjänsten påbörjats, är näringsidkaren dock skyldig att såvitt möjligt utföra arbete som inte kan uppskjutas utan risk för allvarlig skada för konsumenten, om inte arbetet medför väsentliga kostnader eller olägenheter för näringsidkaren.

text: Inställer näringsidkaren arbetet enligt

text: första stycket

text: , har han rätt till ersättning för kostnader och andra förluster som detta åsamkar honom, om konsumenten inte visar att dröjsmålet ej beror på försummelse på hans sida.

text: Lag (1990:935).

text: Hävning

text: Om konsumenten i fall som avses i

text: 45 §

text: inte betalar eller lämnar sin medverkan i rätt tid och dröjsmålet är av väsentlig betydelse för näringsidkaren, får denne häva avtalet beträffande återstående del av tjänsten. Detsamma gäller om näringsidkaren enligt

text: 6 § tredje stycket

text: har avbrutit påbörjat arbete för att få anvisningar av konsumenten och avbrottet medför väsentlig olägenhet för honom.

text: Vill näringsidkaren häva avtalet enligt

text: första stycket

text: skall han först påminna konsumenten om att denne skall betala, medverka eller lämna anvisningar samt ge konsumenten skälig tid att göra detta.

text: Har en påminnelse lämnats in för befordran med post eller avsänts på annat ändamålsenligt sätt, anses påminnelse ha skett när detta gjordes.

text: Näringsidkaren får också häva avtalet beträffande återstående del av tjänsten, om det redan på förhand finns starka skäl att anta att konsumenten inte i rätt tid kommer att betala eller lämna medverkan enligt

text: 45 §

text: och att dröjsmålet blir av väsentlig betydelse för näringsidkaren.

text: Häver näringsidkaren avtalet, är konsumenten skyldig att betala som om han hade avbeställt tjänsten den dag då hävningen skedde.

text: Näringsidkarens rätt att hålla kvar föremålet för tjänsten m. m.

text: Avser tjänsten en sak som har överlämnats till näringsidkaren eller som av annan orsak befinner sig i hans besittning och betalar inte konsumenten i rätt tid vad näringsidkaren har att fordra på grund av uppdraget, får näringsidkaren hålla kvar saken till dess att han har fått betalt eller, vid tvist om betalningen, till dess att konsumenten har ställt godtagbar säkerhet för det belopp som näringsidkaren har krävt.

text: Näringsidkaren skall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas av honom för att vårda en sak som han håller kvar enligt

text: 49 §

text: eller som inte har hämtats i rätt tid. Han har rätt till skälig ersättning för vården.

text: I fråga om näringsidkarens rätt att sälja en sak som har överlämnats till honom eller som av annan orsak befinner sig i hans besittning finns bestämmelser i lagen (

text: ) om näringsidkares rätt att sälja saker som inte har hämtats.

text: Lag (1985:987).

text: Begränsning av skadan

text: Den skadelidande parten skall vidta skäliga åtgärder för att begränsa sin skada. Försummar han det, får han själv bära en motsvarande del av förlusten.

text: Lag (2005:61).

text: Särskilda bestämmelser om småhusentreprenad

text: arbetets omfattning,

text: priset eller grunderna för hur priset bestäms,

text: tiden för betalning, och

text: tiden för arbetets avslutande,

text: Vid småhusentreprenad gäller vad konsumenten påstår har avtalats om om inte annat framgår av ett skriftligt avtal eller av omständigheterna i övrigt.

text: Lag (2004:554).

text: Vid småhusentreprenad är konsumenten inte skyldig att betala för annat än utförd del av entreprenaden.

text: Om det enligt

text: 53 §

text: skall göras en slutbesiktning, har konsumenten, trots

text: 41 § första stycket

text: , rätt att hålla inne tio procent av det avtalade priset till dess att småhusentreprenaden har godkänts enligt

text: 56 § andra stycket

text: Lag (2004:554).

text: Vid småhusentreprenad skall slutbesiktning göras, om någon av parterna begär det.

text: Slutbesiktning görs efter det att arbetet har avslutats. Om flera näringsidkare utför arbeten i anslutning till varandra kan, om parterna är ense om det, slutbesiktning i stället göras när samtliga arbeten har avslutats.

text: Lag (2004:554).

text: Näringsidkaren ska i god tid underrätta konsumenten om när arbetet beräknas vara avslutat och slutbesiktning kan göras. Konsumenten ska därefter utan dröjsmål meddela näringsidkaren om han eller hon begär besiktning och, om så är fallet, utse en person att utföra besiktningen (

text: besiktningsman

text: Om konsumenten inte utser någon besiktningsman, får näringsidkaren göra det. Parterna kan också utse en besiktningsman gemensamt.

text: Besiktningsmannen ska så snart som möjligt kalla parterna samt den kontrollansvarige enligt

text: 10 kap. 9 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: till slutbesiktningen.

text: Lag (2010:1006).

text: En besiktningsman som avses i

text: 54 §

text: skall ha den erfarenhet och kunskap som krävs för uppdraget. Han eller hon skall utföra sitt uppdrag med opartiskhet och självständighet.

text: Besiktningsmannen har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt.

text: Lag (2004:554).

text: Vid en slutbesiktning enligt

text: 53 §

text: skall besiktningsmannen undersöka om småhusentreprenaden är felaktig enligt

text: 9 §

text: . Resultatet av slutbesiktningen skall snarast redovisas skriftligen till parterna och innehålla uppgift om de förhållanden som besiktningsmannen anser utgöra fel. Utlåtandet skall också innehålla uppgift om förhållanden som konsumenten anser utgöra fel enligt 9, 10 eller

text: 11 §

text: Om småhusentreprenaden inte är felaktig enligt

text: 9 §

text: eller de konstaterade felen är av mindre betydelse, skall besiktningsmannen godkänna entreprenaden. Om småhusentreprenaden inte godkänns och parterna inte bestämmer annat, skall en ny slutbesiktning göras vid ett senare tillfälle. Näringsidkaren skall i god tid underrätta besiktningsmannen om när en ny slutbesiktning kan göras.

text: Allmän domstol får på talan av konsumenten eller näringsidkaren pröva de frågor som besiktningsutlåtandet behandlar.

text: Lag (2004:554).

text: Om inte annat har avtalats, är konsumenten skyldig att slutligt svara för ersättningen till besiktningsmannen vid en slutbesiktning enligt

text: 53 §

text: . Om det görs en sådan ny slutbesiktning som anges i

text: 56 § andra stycket

text: , skall näringsidkaren svara för den del av ersättningen som hänför sig till den nya besiktningen.

text: Lag (2004:554).

text: Om slutbesiktning görs enligt

text: 53 §

text: , gäller följande i stället för

text: 12 §

text: Bedömningen av om småhusentreprenaden är felaktig skall göras med hänsyn till förhållandena vid den tidpunkt då entreprenaden godkändes vid slutbesiktning.

text: Vid tillämpningen av

text: 39 §

text: skall vad som där sägs om händelse som har inträffat före den tidpunkt som avses i

text: 12 §

text: i stället tillämpas på händelse som har inträffat före den tidpunkt då entreprenaden godkändes vid slutbesiktning.

text: Lag (2004:554).

text: Oavsett vad som föreskrivs i

text: 12 § första stycket

text: och

text: 58 § andra stycket

text: skall småhusentreprenaden alltid anses felaktig om ett förhållande som avses i 9, 10 eller

text: 11 §

text: visar sig inom två år efter det att entreprenaden godkändes vid slutbesiktning eller, om slutbesiktning inte har gjorts, inom två år efter det att arbetena avslutades. Detta gäller dock inte om näringsidkaren gör sannolikt att förhållandet beror på en olyckshändelse eller därmed jämförlig händelse eller på vanvård, onormalt brukande eller något liknande förhållande på konsumentens sida.

text: Lag (2004:554).

text: Sedan en småhusentreprenad har godkänts vid en slutbesiktning enligt

text: 53 §

text: , får konsumenten endast åberopa fel som har antecknats i besiktningsutlåtandet.

text: konsumenten har påtalat vid slutbesiktningen men som besiktningsmannen inte har ansett utgöra fel,

text: besiktningsmannen varken har märkt eller borde ha märkt vid slutbesiktningen, eller

text: har påtalats av konsumenten för näringsidkaren inom sex månader från slutbesiktningen.

text: Lag (2004:554).

text: Trots

text: första stycket

text: får konsumenten åberopa fel som

text: Av

text: 17 §

text: framgår att en konsument som vill åberopa att tjänsten är felaktig skall underrätta näringsidkaren om detta (

text: reklamation

text: har antecknats i ett besiktningsutlåtande enligt

text: 56 §

text: , eller

text: har påtalats av konsumenten enligt

text: 60 § 3.

text: Vid en småhusentreprenad gäller att reklamation inte behöver göras i fråga om fel som

text: Om det vid småhusentreprenad har gjorts en slutbesiktning enligt

text: 53 §

text: , får reklamation enligt

text: 17 § första stycket

text: inte göras senare än tio år efter det att småhusentreprenaden har godkänts enligt

text: 56 § andra stycket

text: , såvida inte annat följer av garanti eller liknande utfästelse.

text: Lag (2004:554).


rpubl:andrar: ändr. 5, 6 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995.

type: stycke

text: Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 6 §

rpubl:andrar: ändr. 4, 5 §§

dcterms:identifier: SFS 1985:728 i lydelse enligt SFS 2018:947

dcterms:title: Förordning (1985:728) om krigsplaceringspremie för flygförare i flygvapnet

rdfs:label: Försvarsdepartementet

rdfs:label: Regeringskansliet

beteckning: 1 §

text: Denna förordning tillämpas på den som den 1 mars 1985 ingick i någon av flygvapnets personalkårer och var anställd vid försvarsmakten som yrkesofficer eller yrkesofficersaspirant i flygtjänst eller, utan att vara anställd, var under utbildning till yrkesofficer i flygtjänst.

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: Den som vid utgången av det år då han fyller 38 år utövar tjänst som yrkesofficer och är krigsplacerad eller på annat sätt beordrad som förare på något av flygplanen 35, 37, 39 eller 60 har rätt till krigsplaceringspremie.

text: Den som varit krigsplacerad eller på annat sätt beordrad som förare på något av de i

text: första stycket

text: angivna flygplanen men som till följd av skada som han har ådragit sig under flygtjänstgöring inte kan vara förare på ett sådant flygplan har också rätt till krigsplaceringspremie, om han utövar tjänst som yrkesofficer vid försvarsmakten vid utgången av det år då han fyller 38 år.

beteckning: 3 §

text: Om någon avlider före utgången av det år då han fyller 38 år och då uppfyller kraven i övrigt enligt

text: 2 §

text: , får den avlidnes maka och barn rätt till krigsplaceringspremie.

text: Om den avlidne var ogift men sedan minst sex månader sammanbodde med en ogift kvinna under äktenskapsliknande förhållanden vid dödsfallet, skall hon likställas med maka.

beteckning: 4 §

cells: Premie (antal prisbasbelopp) Till yrkesofficeren

text: 3 § 3

type: rad

type: tabell

text: Krigsplaceringspremiens storlek framgår av följande tabell.

text: Med prisbasbelopp avses prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: för det år då utbetalning av premien sker.

text: Förordning (2010:1667).

beteckning: 5 §

text: Krigsplaceringspremien betalas ut av Försvarsmakten. Om premien uppgår till mer än ett prisbasbelopp, betalas den ut med ett prisbasbelopp eller det lägre belopp som kan återstå varje år med början året närmast efter det år då den anställde fyllde 38 år eller, i de fall som avses i

text: 3 §

text: , året närmast efter dödsfallet.

text: Försvarsmakten får på framställning av den som har rätt till krigsplaceringspremie besluta om utbetalning av hela premien på en gång eller med större belopp än ett prisbasbelopp.

text: Förordning (2010:1667).

beteckning: 6 §

text: I

text: 40 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol.

text: Förordning (2018:947).


text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1985. Bidrag enligt denna förordning betalas dock först för tiden från och med den 1 januari 1986.

rpubl:andrar: upph.

text: Regeringen föreskriver, med ändring av förordningen (

text: ) om upphävande av förordningen (

text: ) om bidrag till företagshälsovård för vissa anställda inom byggnadsbranschen, att förordningen (

text: ) om bidrag till företagshälsovård för vissa anställda inom byggnadsbranschen skall upphöra att gälla vid utgången av år 1992. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidragsåret 1992 och tidigare bidragsår.

dcterms:title: Förordning (1985:729) om bidrag till företagshälsovård för vissa anställda inom byggnadsbranschen

rdfs:label: Arbetsmarknadsdepartementet

text: grundbidrag, som är ett allmänt stöd,

type: punkt

text: småföretagstillägg, som är ett stöd för de relativt sett högre kostnader som en anordnare har för mindre företag.

text: Bidrag till företagshälsovård för kollektivt anslutna arbetstagare till Bygghälsan lämnas enligt bestämmelserna i denna förordning. Bidrag lämnas i form av

text: Bidrag för abonnemangsanslutna arbetstagare till Bygghälsan lämnas enligt förordningen (

text: ) om bidrag till företagshälsovård.

text: Förordningen (1985:326)

text: om bidrag till företagshälsovård skall i tillämpliga delar gälla även i fråga om kollektivt anslutna arbetstagare till Bygghälsan; dock skall i fråga om beräkning av bidraget bestämmelserna i

text: 4 §§

text: nedan gälla.

text: Vid beräkning av det genomsnittliga antalet anställda arbetare och arbetsledare tillämpas följande regler.

text: Beräkningen av antalet arbetare sker med utgångspunkt i det under bidragsåret totala antalet arbetade timmar för vilka arbetsgivarna inom byggnadsbranschen betalar ersättning till branschens semesterkassor. Antalet personer beräknas därefter genom att det totala antalet timmar divideras med den för bidragsåret skattade faktiska årsarbetstiden för arbetare inom den egentliga industrin enligt den arbetstidsstatistik som Svenska arbetsgivareföreningen årligen framställer.

text: Antalet arbetsledare beräknas med utgångspunkt i Sveriges Arbetsledareförbunds register över i byggnadsbranschen aktiva arbetsledare. Det under bidragsåret genomsnittliga antalet arbetsledare divideras därefter med faktorn 0,80.

text: Ett småföretagstillägg utgör hälften av ett grundbidrag och betalas för varje kollektivansluten arbetstagare upp till 50 anslutna inom var och en av de regioner Bygghälsan har sin verksamhet uppdelad på.


dcterms:title: Förordning (1985:73) om undantag från svensk socialförsäkringslagstiftning vid arbete utomlands

rdfs:label: Socialdepartementet

text: Bestämmelserna i

text: 1 kap. 3 § fjärde stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring om att en utsänd arbetstagare och hans medföljande familjemedlemmar skall anses bosatta i riket under hela utsändningstiden gäller inte arbetstagare, som är arvodesanställda av styrelsen för internationell utveckling för arbete inom det svenska biståndet i ett annat land, eller deras medföljande familjemedlemmar enligt bestämmelserna. Inte heller gäller bestämmelsen i

text: 1 kap. 1 § fjärde stycket andra meningen lagen (1976:380)

text: om arbetsskade försäkring om att en utsänd arbetstagare skall vara försäkrad för arbetsskada under hela utsändningstiden beträffande sådana arbetstagare som nyss sagts.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1986, då kungörelsen (1962:402) om frivillig sjukpenningförsäkring hos allmän försäkringskassa skall upphöra att gälla.

text: Frivillig sjukpenningförsäkring enligt denna förordning som beviljats före ikraftträdandet gäller från och med den 1 januari 1986. Om ansökan kommer in till försäkringskassan före utgången av år 1985 men försäkringen beviljas efter ikraftträdandet skall försäkringen ändå gälla från och med den 1 januari 1986.

text: Den som vid ikraftträdandet är frivilligt sjukpenningförsäkrad för en sjukpenning som understiger 20 kronor per dag får behålla denna försäkring på villkor i övrigt som följer av förordningen. Motsvarande gäller i fråga om den som är frivilligt försäkrad för ett sjukpenningtillägg, som tillsammans med den sjukpenning som han är berättigad till enligt den obligatoriska sjukpenningförsäkringen understiger 20 kronor.

text: För den som vid utgången av år 1985 är frivilligt sjukpenningförsäkrad anpassas försäkringen med verkan från och med ikraftträdandet efter den försäkrades val till bestämmelserna om karenstid i

text: 21 kap. 1 § tredje stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring. För försäkrad som vid ikraftträdandet fyllt 55 år får därvid förkortning ske endast till närmast kortare karenstid. Har frivilligt försäkrad med annan karenstid än tre dagar inte före utgången av år 1985 gjort framställning beträffande karenstiden skall denna med verkan från och med ikraftträdandet ändras till närmast kortare karenstid enligt nämnda lagrum. 1987:363

type: lista

rpubl:andrar: ändr. 5 §

rpubl:andrar: ändr. 12 §

text: Denna förordning träder i kraft den 1 december 1987. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om sjukdomsfall som inträffat före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr. 5, 10 §§

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988. Äldre föreskrifter gäller fortfarande när fråga om ändring uppkommit före ikraftträdandet.

rpubl:andrar: ändr, 2, 4, §§

rpubl:andrar: ändr. 1, 6 §§

rpubl:andrar: upph. 6, 9 §§; ändr. författningsrubr., 1, 2, 4, 5, 7, 8, 13 §§

text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om frivillig sjukpenningförsäkring hos Försäkringskassan ska upphöra att gälla vid utgången av december 2007. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för pågående försäkringsfall som har inträffat före upphävandet.

dcterms:identifier: SFS 1985:733 i lydelse enligt SFS 2004:1076

dcterms:title: Förordning (1985:733) om frivillig sjukpenningförsäkring hos Försäkringskassan

text: Frivillig sjukpenningförsäkring enligt

text: 21 kap.

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring beviljas, efter skriftlig ansökan om det, av Försäkringskassan.

text: Förordning (2004:1076).

text: Har frivillig sjukpenningförsäkring beviljats skall försäkringen gälla från och med den fjortonde dagen efter den då ansökan kom in till Försäkringskassan.

text: Förordning (2004:1076).

text: Ersättning på grund av försäkringen får inte lämnas för sjukdom som har inträffat innan försäkringen blivit gällande. Ett anmält sjukdomsfall under försäkringens giltighetstid anses ha samband med sjukdom som inträffat innan försäkringen blivit gällande endast om sambandet är uppenbart. Samband skall inte anses föreligga om den försäkrade har varit normalt arbetsför under minst två år i följd.

text: Med de begränsningar som följer av

text: 21 kap. 1 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring får den som innehar frivillig sjukpenningförsäkring, efter framställning om det, ändra omfattningen av sin försäkring.

text: En ändring enligt

text: första stycket

text: får verkan från och med den fjortonde dagen efter den då framställningen gjordes hos Försäkringskassan. Bestämmelserna i

text: 3 §

text: har motsvarande tillämpning vid övergång från mindre till mer omfattande försäkring.

text: Förordning (2004:1076).

text: Om en försäkrad säger upp sin försäkring skall den, om inte annat angetts, upphöra att gälla från och med dagen efter den då uppsägningen gjordes hos Försäkringskassan.

text: Förordning (2004:1076).

text: 6 § Har upphävts genom förordning (2004:1076).

type: upphavd

beteckning: 7 §

text: Avgifter enligt

text: 21 kap. 2 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring fastställs av Försäkringskassan. Avgifterna skall vara så avvägda att de täcker de beräknade kostnaderna för sjukpenning och sjukpenningtillägg samt kostnaderna för administration av försäkringen.

text: Förordning (2004:1076).

beteckning: 8 §

text: Om fastställd avgift inte betalas skall försäkringen upphöra att gälla med verkan från början av den betalningstermin som avgiften avser. Försäkringen skall dock bestå om avgiften betalas inom tre månader efter utgången av den månad då betalningen skulle ha skett. Ersättning på grund av försäkringen får inte lämnas innan avgift har betalats för den tid som anspråket på ersättning avser.

text: Efter framställning av den försäkrade får Försäkringskassan medge anstånd med betalningen av avgiften om särskild anledning finns till det.

text: Förordning (2004:1076).

text: 9 § Har upphävts genom förordning (2004:1076).

text: Vad som föreskrivs i lagen (

text: ) om allmän försäkring skall i tillämpliga delar gälla i fråga om den frivilliga sjukpenningförsäkringen.

text: Förordning (1987:363).

text: Försäkrade som avses i

text: 3 kap. 15 § första stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring skall, efter framställning om det, befrias från avgift till den frivilliga sjukpenningförsäkringen för varje dag som de med hänsyn till nämnda lagrum inte har haft rätt att uppbära ersättning från den frivilliga försäkringen.

text: I ärenden rörande frivillig sjukpenningförsäkring skall tillämpas även de bestämmelser i

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: som enligt sin lydelse endast gäller ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild.

text: Förordning (1986:878).

text: Försäkringskassan får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning.

text: Förordning (2004:1076).


rpubl:andrar: ändr. 10 §

text: Denna förordning träder i kraft samtidigt med lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om varor som anmälts eller borde ha anmälts till förtullning innan denna förordning trätt i kraft samt i fråga om kontroll av ursprungsintyg som utfärdats före dagen för Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Tillstånd varigenom någon har blivit "godkänd exportör" inom ramen för avtal om frihandel med annat land gäller fortfarande, dock längst ett år efter dagen för anslutningen. Närmare villkor för den fortsatta giltigheten finns i bilaga VI till fördraget den 24 juni 1994 om Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till Europeiska unionen, se lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen och tillkännagivandet (

text: ) av fördrag och andra instrument med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

text: Förekommer det i en lag eller i en annan författning hänvisning till en författning som upphävts genom denna förordning skall hänvisningen i stället gälla EG: s bestämmelser eller svenska tullförfattningar.

dcterms:title: Förordning (1985:738) om dumpnings- och subventionsundersökningar

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDH

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: I denna förordning förstås med

text: antidumpningskoden, överenskommelsen om tillämpning av artikel VI i det allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) i den lydelse överenskommelsen har i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1980:61),

text: subventionskoden, överenskommelsen om tolkning och tillämpning av artiklarna VI, XVI och XXIII i det allmänna tull- och handelsavtalet i den lydelse överenskommelsen har i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ 1980:58),

text: dumpnings- och subventionsundersökningar, undersökningar för att utreda om priset på varor som importeras till Sverige dumpas eller subventioneras och därigenom skadar svenskt näringsliv eller näringslivet i ett annat land.

text: Genomförande av dumpnings- och subventionsundersökningar

text: Kommerskollegium skall, efter beslut av regeringen, genomföra dumpnings- och subventionsundersökningar. Sådana undersökningar skall genomföras i enlighet med bestämmelserna i antidumpningskoden och subventionskoden.

text: Kommerskollegium skall innan besök genomförs hos vederbörande tillverkare eller exportör i utlandet underrätta utrikesdepartementet om besöket.

text: Framställning om åtgärder mot dumpad eller subventionerad import

text: berörd industri,

text: organisationer som företräder berörd industri,

text: myndigheter i tredje land, om det är fråga om åtgärder till förmån för detta land.

text: En framställning om åtgärder mot dumpad eller subventionerad import får göras av

text: dumpning eller subventionering,

text: skada,

text: ett orsakssammanhang mellan den dumpade eller subventionerade importen och den påstådda skadan.

text: Framställningen skall vara skriftlig och innehålla tillräcklig bevisning om

text: Framställningen ges in till kommerskollegium.

text: Kommerskollegium skall pröva en framställning enligt

text: 4 §

text: senast två månader efter det att framställningen kommit in till kollegiet. Finner kollegiet att det finns tillräckligt underlag för att föreslå regeringen att en undersökning inleds, skall kollegiet med eget yttrande överlämna handlingarna i ärendet till regeringen. I annat fall skall framställningen avslås.

text: Redovisning av dumpnings- och subventionsundersökningar

text: Kommerskollegium skall senast nio månader efter regeringens beslut om att inleda en dumpnings- eller subventionsundersökning redovisa resultatet av undersökningen till regeringen tillsammans med slutsatser och förslag till åtgärder.

text: Åtaganden

text: Om ett åtagande enligt artikel 7 i antidumpningskoden eller artikel 4 i subventionskoden görs, skall kommerskollegium med eget yttrande anmäla detta till regeringen.

text: Provisoriska åtgärder

beteckning: 9 §

text: Om kommerskollegium bedömer det nödvändigt att provisoriska åtgärder vidtas enligt artikel 10 i antidumpningskoden eller artikel 5 i subventionskoden, skall kollegiet med eget yttrande överlämna frågan till regeringen.

text: Samråd

text: Kommerskollegium skall innan yttrande avges till regeringen enligt 6, 7 eller

text: 9 §

text: samråda med Generaltullstyrelsen och Konkurrensverket. Kollegiet skall dessutom samråda med Statens jordbruksverk, om det är fråga om en vara som Jordbruksverket är licensmyndighet för enligt förordningen (

text: ) om import- och exportreglering.

text: Förordning (1992:943).

text: Överklagande

text: Kommerskollegiets beslut att avslå en framställning enligt

text: 6 §

text: får överklagas hos regeringen genom besvär.


rpubl:andrar: forts.giltighet; ändr. 7 §

text: Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med viss registrering i bilregistret, som gäller till utgången av juni 1988 såvitt avser

text: och

text: 11 §§

text: samt till utgången av juni 1990 såvitt avser

text: 9 §

text: */k/ dels */-k/ att förordningen skall fortsätta att gälla till utgången av december 1988, dock att bestämmelsen i

text: 9 §

text: skall fortsätta att gälla till utgången av december 1990.

rpubl:andrar: forts. giltighet; ändr. 7 §

dcterms:identifier: SFS 1985:743 i lydelse enligt SFS 1988:269

dcterms:title: Förordning (1985:743) om försöksverksamhet med viss registrering i bilregistret

rdfs:label: Kommunikationsdepartementet

text: Trafiksäkerhetsverket får med undantag från bilregisterkungörelsen (1972:599) som ett led i en försöksverksamhet medge att uppgifter för registrering i bilregistret av ägarbyten, avställningar och upphörande av avställningar lämnas till verket i stället för till länsstyrelse på medium för automatisk databehandling eller genom datakommunicering.

text: Medgivande enligt

text: 1 §

text: får lämnas till den som i sin yrkesmässiga verksamhet innehar fordon och för dessa har en datorstödd administration.

text: Anmälningar om upphörande av avställningar får avse endast fordon som uppgiftslämnaren är registrerad ägare till. Anmälningar om ägarbyten och avställningar får avse även fordon som uppgiftslämnaren har förvärvat eller, i fråga om försäkringsanstalt, tagit hand om i samband med skadefall.

text: Anmälningar om avställningar och upphörande av avställningar får inte avse fordon som är, eller genom åtgärden blir, kilometerskattepliktiga enligt

text: vägtrafikskattelagen (1973:601)

text: Anmälningar om upphörande av avställningar får avse endast fordon som avställts enligt

text: 34 § andra stycket bilregisterkungörelsen (1972:599)

text: Om fordonet är försett med ett giltigt kontrollmärke skall uppgiftslämnaren förstöra märket innan en anmälan om avställning görs.

text: En anmälan om upphörande av avställning enligt denna förordning skall samtidigt anses innefatta en sådan förklaring som sägs i

text: 17 § första stycket andra meningen vägtrafikskatteförordningen (1973:776)

text: Trafiksäkerhetsverkets medgivande gäller tills vidare dock längst till utgången av december 1988. Det kan när som helst återtas av verket.

text: Förordning (1988:269).

text: Trafiksäkerhetsverket prövar frågorna om ägarbyte, avställning och upphörande av avställning samt svarar för att uppgifterna förs in i bilregistret.

text: Avställningstiden och tiden för upphörande av avställning skall räknas från och med den dag då uppgiften fördes in i registret.

text: Bestämmelsen i

text: 33 § andra stycket bilregisterkungörelsen (1972:599)

text: om bevis om avställnings upphörande gäller inte när en anmälan om upphörande av avställning görs enligt denna förordning.

text: Trafiksäkerhetsverket skall bevara underlaget för registreringen under två år.

text: Trafiksäkerhetsverket får besluta ytterligare föreskrifter om försöksverksamheten enligt denna förordning.

text: Anser någon som berörs av frågan att en registrering i bilregistret enligt denna förordning inte bort ske eller är felaktig får han begära beslut hos trafiksäkerhetsverket. Ett sådant beslut får överklagas hos kammarrätten genom besvär.

text: Andra beslut av trafiksäkerhetsverket enligt denna förordning får inte överklagas.


text: Denna förordning träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling och gäller till utgången av mars 1986.

text: Lokala trafikföreskrifter som har meddelats enligt

text: 148 § vägtrafikkungörelsen (1972:603)

text: skall fortsätta att gälla i den mån inte annat förordnas enligt denna förordning. Föreskrifter enligt denna förordning skall fortsätta att gälla efter utgången av mars 1986 i den mån inte annat förordnas enligt

text: 147 § vägtrafikkungörelsen

text: i dess lydelse från och med den 1 april 1986.

dcterms:title: Förordning (1985:745) om försök med kommunal beslutanderätt i fråga om lokala trafikföreskrifter i vissa fall

rdfs:label: Näringsdepartementet

text: Med avvikelse från vad som föreskrivs i

text: 148 § vägtrafikkungörelsen (1972:603)

text: gäller i Haninge, Tyresö, Gnosjö, Helsingborgs, Varbergs, Ale, Örebro, Sandvikens och Bräcke kommuner följande.

text: I fråga om sådana vägar inom en kommuns tätorter som inte är riksvägar eller länsvägar med nummer 100--499 meddelas lokala trafikföreskrifter enligt

text: 147 § andra stycket 4

text: och 5

text: vägtrafikkungörelsen

text: av kommunen. Med riksvägar och länsvägar förstås detsamma som i

text: vägkungörelsen (1971:954)


dcterms:title: Tillkännagivande (1985:748) om främmande staters anslutning till vissa av Sverige biträdda konventioner angående inbördes rättshjälp, m.m.

rdfs:label: Utrikesdepartementet UDR

text: Till den i Haag den 17 juli 1905 dagtecknade konventionen angående vissa till civilprocessen hörande ämnen är följande främmande stater anslutna: Island och Tyska Demokratiska Republiken.

text: Till den i London den 28 augusti 1930 dagtecknade konventionen mellan Sverige samt Storbritannien och Nordirland rörande vissa till civilprocessen hörande ämnen av internationell natur är förutom Storbritannien och Nordirland jämte vissa brittiska territorier följande främmande stater anslutna: Australien, Bahamas, Canada, Cypern, Fiji, Ghana, Jamaica, Kenya, Lesotho, Malta, Malaysia, Nauru, Nigeria, Nya Zeeland, Papua Nya Guinea, Sierra Leone, Singapore, Sri Lanka, Swaziland, Tonga samt Trinidad och Tobago.

text: Till den i Haag den 1 mars 1954 dagtecknade konventionen angående vissa till civilprocessen hörande ämnen är följande främmande stater och områden anslutna: Belgien, Danmark, Egypten, Finland, Frankrike jämte besittningar, Israel, Italien, Japan, Jugoslavien, Libanon, Luxemburg, Marocko, Nederländerna med Nederländska Antillerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Schweiz, De Socialistiska Rådsrepublikernas Union, Spanien, Surinam, Tjeckoslovakien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland, Ungern, Vatikanstaten och Österrike.

text: Till den i Paris den 13 december 1955 dagtecknade europeiska bosättningskonventionen är följande främmande stater anslutna: Belgien, Danmark, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Storbritannien och Nordirland samt Förbundsrepubliken Tyskland.

text: Till den i New York den 20 juni 1956 dagtecknade konventionen om indrivning av underhållsbidrag i utlandet är följande främmande stater och områden anslutna: Algeriet, Argentina, Australien, Barbados, Belgien, Brasilien, Burkina Faso, Centralafrikanska Republiken, Chile, Danmark, Djibouti, Ecuador, Filippinerna, Finland, Frankrike jämte besittningar, Grekland, Guatemala, Haiti, Israel, Italien, Jugoslavien, Luxemburg, Marocko, Monaco, Nederländerna med Nederländska Antillerna, Niger, Norge, Pakistan, Polen, Portugal, Schweiz, Spanien, Sri Lanka, Storbritannien och Nordirland jämte Isle of Man, Surinam, Tjeckoslovakien, Tunisien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland, Ungern, Vatikanstaten och Österrike.

text: Till den i Paris den 13 december 1957 dagtecknade europeiska utlämningskonventionen är följande utomnordiska stater anslutna: Cypern, Grekland, Irland, Israel, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Schweiz, Spanien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till det i Strasbourg den 15 oktober 1975 dagtecknade tilläggsprotokollet till 1957 års europeiska utlämningskonvention är följande utomnordiska stater anslutna: Cypern, Nederländerna, Schweiz och Spanien.

text: Till det i Strasbourg den 17 mars 1978 dagtecknade andra tilläggsprotokollet till 1957 års europeiska utlämningskonvention är följande utomnordiska stater anslutna: Cypern, Italien, Nederländerna, Schweiz, Spanien och Österrike.

text: Till den i Strasbourg den 20 april 1959 dagtecknade konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål är följande främmande stater och områden anslutna: Belgien, Danmark, Finland, Frankrike jämte besittningar, Grekland, Island, Israel, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Schweiz, Spanien, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till det i Strasbourg den 17 mars 1978 dagtecknade tilläggsprotokollet till 1959 års europeiska konvention om inbördes rättshjälp i brottmål är följande främmande stater anslutna: Danmark, Finland, Grekland, Island, Nederländerna och Österrike.

text: Till den i Haag den 15 november 1965 dagtecknade konventionen om delgivning i utlandet av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur är följande främmande stater och områden anslutna: Antigua och Barbuda, Amerikas Förenta Stater jämte Guam, Jungfruöarna och Puerto Rico, Barbados, Belgien, Botswana, Cypern, Danmark, Egypten, Finland, Frankrike, Grekland, Israel, Italien, Japan, Luxemburg, Malawi, Nederländerna, Norge, Portugal, Seychellerna, Storbritannien och Nordirland jämte vissa områden för vilkas internationella förbindelser Storbritannien ansvarar, Tjeckoslovakien, Turkiet och Förbundsrepubliken Tyskland.

text: Till den i London den 7 juni 1968 dagtecknade europeiska konventionen angående upplysningar om innehållet i utländsk rätt är följande främmande stater och områden anslutna: Belgien, Costa Rica, Cypern, Danmark, Frankrike jämte besittningar, Grekland, Island, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland jämte Jersey, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Till det i Strasbourg den 15 mars 1978 dagtecknade tilläggsprotokollet till 1968 års europeiska konvention angående upplysningar om innehållet i utländsk rätt är följande främmande stater anslutna: Belgien, Cypern, Danmark, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland samt Österrike.

text: Till den i Haag den 18 mars 1970 dagtecknade konventionen om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur är följande främmande stater och områden anslutna: Amerikas Förenta Stater jämte Guam, Jungfruöarna och Puerto Rico, Barbados, Cypern, Danmark, Finland, Frankrike, Israel, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Singapore, Storbritannien och Nordirland jämte vissa områden för vilkas internationella förbindelser Storbritannien ansvarar, Tjeckoslovakien och Förbundsrepubliken Tyskland.

text: Till den i Strasbourg den 27 januari 1977 dagtecknade europeiska överenskommelsen om översändande av ansökningar om rättshjälp är följande främmande stater anslutna: Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Grekland, Italien, Luxemburg, Norge, Storbritannien och Nordirland, Turkiet samt Österrike.

text: Till den i Strasbourg den 27 januari 1977 dagtecknade europeiska konventionen om bekämpande av terrorism är följande främmande stater och områden anslutna: Cypern, Danmark, Island, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Nordirland jämte Jersey, Guernsey och Isle of Man, Turkiet, Förbundsrepubliken Tyskland och Österrike.

text: Främmande stater är, i den utsträckning som anges nedan, anslutna till vissa av Sverige biträdda konventioner angående inbördes rättshjälp, m.m.


text: Denna förordning träder i kraft den 1 november 1985.

text: brevet den 25 maj 1967 angående vissa allmänna bestämmelser om utbildning inom polisväsendet m.m.

text: Förordning (1993:1132).

text: brevet den 2 april 1971 angående bemyndigande att medge undantag från kravet på viss utbildning,

text: regeringens beslut den 22 april 1976 angående omläggning av inspektörs- och kommissarieutbildningen,

text: regeringens beslut den 21 juli 1977 angående antagning av polissekreterare i befordringsgång samt viss ändring av kommissarieutbildningen.

text: Genom förordningen upphävs

text: Äldre bestämmelser om grundkurs, alterneringstjänstgöring och assistentutbildning gäller fortfarande i fråga om sådana tjänstemän som har anställts före den 1 juli 1985.

text: Föreskrifterna i

text: 7 §

text: om reguljär vidareutbildning gäller inte i fråga om sådana inspektörer som har genomgått inspektörskurs I och II enligt äldre bestämmelser.

text: Föreskrifterna i

text: 7 §

text: gäller inte heller i fråga om sådana kommissarier som har genomgått kommissariekursen enligt äldre bestämmelser.

text: Äldre bestämmelser om polischefsutbildningen gäller i fråga om sådana tjänstemän som har påbörjat utbildningen före den 1 juli 1985.

text: Äldre bestämmelser om obligatorisk vidareutbildning för polischefer gäller i fråga om sådana tjänstemän som har påbörjat polischefsutbildningen före den 1 januari 1984.

rpubl:andrar: nuvarande 11-18 §§ betecknas 13-20 §§; rubr. närmast före 18 § sätts närmast före 20 §; nya 11, 12 §§

rpubl:andrar: ändr. 1 p övergångsbest. till 1985:751

rpubl:andrar: upph. 5, 11, 13-19 §§, rubr. närmast före 13 §; ändr. författningsrubr., 1, 2, 3, 4 §§

rpubl:andrar: ny 21 §, rubr. närmast före 21 §

dcterms:identifier: SFS 1985:751 i lydelse enligt SFS 1999:680

dcterms:title: Förordning (1985:751) om utbildning inom polisväsendet

rdfs:label: Justitiedepartementet PÅ

text: Inledande bestämmelser

text: Inom polisväsendet skall bedrivas utbildning enligt de föreskrifter som meddelas i denna förordning.

text: Förordning (1997:1149).

text: Rikspolisstyrelsen bedriver central utbildning och beslutar om antagning till den samt om utbildningsplaner, betyg och examination, om inte annat är särskilt föreskrivet.

text: Till den centrala utbildningen hör polisprogrammet, polischefsutbildning, reguljär vidareutbildning samt funktionsinriktad utbildning.

text: Förordning (1997:1149).

text: Polismyndigheterna bedriver funktionsinriktad utbildning och aspirantutbildning om sex månader.

text: Rikspolisstyrelsen har tillsyn över sådan utbildning och får meddela föreskrifter om denna.

text: Förordning (1997:1149).

text: Grundutbildning

text: Grundutbildning till polis omfattar polisprogrammet (motsvarande 80 p) och aspiranttjänstgöring om sex månader.

text: Förordning (1997:1149).

text: Polischefsutbildning

text: polischefskurs 1 2 månader 2. tjänstgöring vid polismyndighet 8 månader 3. tjänstgöring vid länsstyrelse 1 månad 4. tjänstgöring vid tingsrätt 12 månader 5. tjänstgöring vid länsrätt 1 månad 6. tjänstgöring vid åklagarmyndighet 4 månader 7. polischefskurs 2 4 månader

text: Polischefsutbildningen omfattar 32 månader. I utbildningen ingår

text: Reguljär vidareutbildning

text: Reguljär vidareutbildning för andra polismän än polischefer omfattar 15 veckor. I utbildningen ingår en allmän del om tio veckor och en specialinriktad del om fem veckor.

text: Till reguljär vidareutbildning enligt

text: 7 §

text: antas kommissarier eller sådana inspektörer som innehar eller uppehåller tjänst som ingår i den av regeringen beslutade grundläggande organisationen för polismyndigheten.

text: Reguljär vidareutbildning för polischefer genomgås inom sex år efter genomgången grundläggande utbildning. I vidareutbildningen ingår teoretisk utbildning, tre månader, och tjänstgöring vid rikspolisstyrelsen, en månad.

text: Funktionsinriktad utbildning

text: Med

kind: term

text: funktionsinriktad utbildning

text: avses sådan fortbildning av polisväsendets personal som syftar till att öka personalens förmåga att utföra arbetsuppgifter som normalt fordrar särskilda kunskaper eller särskild kompetens utöver den grundläggande utbildningen eller den reguljära vidareutbildningen. Den funktionsinriktade utbildningen genomförs i form av specialkurser och konferenser.

text: 11 § har upphävts genom förordning (1997:1149).

sort: upphavd

text: 12 §

text: har upphävts genom förordning (

type: redaktionell

text: 13 § har upphävts genom förordning (1997:1149).

text: 14 § har upphävts genom förordning (1997:1149).

text: 15 § har upphävts genom förordning (1997:1149).

text: 16 § har upphävts genom förordning (1995:123).

text: 17 § har upphävts genom förordning (1997:1149).

text: 18 § har upphävts genom förordning (1997:1149).

text: 19 § har upphävts genom förordning (1997:1149).

text: Övriga bestämmelser

text: Rikspolisstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, medge undantag från vad som föreskrivs om utbildning i denna förordning.

text: Överklagande

text: Rikspolisstyrelsens beslut enligt denna förordning får inte överklagas.

text: Förordning (1999:680).


dcterms:title: Förordning (1985:754) om tillsättning av vissa tjänster och långtidsvikariat inom polisväsendet

rdfs:label: Justitiedepartementet F3

text: Vid tillsättning första gången av tjänster som inrättas i den lokala polisorganisationen med anledning av polisväsendets omorganisation den 1 november 1985 och långtidsvikariat på sådana tjänster skall följande särskilda bestämmelser gälla utöver vad som annars är föreskrivet om tillsättning av tjänster och långtidsvikariat.

text: Tjänster och långtidsvikariat som länspolismästare vid polismyndigheten i Östersund och polismästare tillsätts av regeringen utan ledigkungörande.

text: Andra tjänster och långtidsvikariat än de som anges i

text: 2 §

text: får, utan att kungöras lediga till ansökan, tillsättas med tjänstemän som vid tillsättningstillfället innehar tjänster och långtidsvikariat med förordnande tills vidare vid en lokal polismyndighet, om dessa tjänster och långtidsvikariat i fråga om arbetsuppgifter motsvarar de nya tjänsterna och långtidsvikariaten.

text: Omplaceringsförordningen (1984:110)

text: och förordningen (

text: ) om statliga platsanmälningar skall vid tillsättningsförfarande enligt

text: 3 §

text: inte tillämpas på de tjänster och långtidsvikariat som omfattas av denna förordning.


rpubl:andrar: upph. 21 §; ändr. 14, 16 §§

rpubl:andrar: ny 6 a §

dcterms:title: Förordning (1985:764) med instruktion för televerket

text: Inledande bestämmelse

text: Allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: skall, med undantag av

text: 9 § andra stycket

text: 11 § första stycket

text: samt

text: och

text: 17 §§

text: , tillämpas på televerket.

text: Uppgifter

text: Televerket skall verka för att samhällets och enskildas behov av telekommunikationer tillgodoses och därvid svara för att möjligheten till radiokommunikationer utnyttjas på bästa sätt.

text: Televerket har hand om statens telefonrörelse och de övriga tjänster för vilka verket utnyttjar det telenät som verket förvaltar för statens räkning (

text: det allmänna telenätet

text: underhålla och utveckla det allmänna telenätet,

text: installera och underhålla teleanläggningar,

text: bestämma de geografiska områden som behövs för att driva televerksamheten på ett rationellt sätt,

text: förmedla telefonsamtal och andra telemeddelanden.

text: Det åligger televerket att

text: Televerket träffar de avtal med utländska teleförvaltningar, trafikföretag och organisationer som krävs för teleförbindelserna med utlandet. Avtalen skall underställas regeringen, om de innebär väsentliga avvikelser från gällande ordning.

text: Televerket skall följa de internationella överenskommelser som är bindande för Sverige.

text: Televerket uppför eller anskaffar på annat sätt de byggnader och anläggningar som behövs för verket. För lokalförsörjningen gäller särskilda bestämmelser.

text: 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss,

text: gällande radioreglemente som hör till den internationella telekonventionen.

text: Televerket utfärdar inom sitt verksamhetsområde de certifikat och tillståndsbevis och utför den klassificering av fartygsstationer som nämns i

beteckning: 6 a §

text: Televerket skall inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla underlag för tillämpningen av plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: och lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m.m.

text: Förordning (1987:431).

ordinal: 6 a

text: Televerket företräder staten inom sitt verksamhetsområde såväl vid som utom domstol om annat inte följer av särskilda föreskrifter.

text: Organisation

text: Televerket leds av en styrelse som består av nio personer. I styrelsen ingår verkets generaldirektör.

text: Kungörelsen (

text: ) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. skall tillämpas på televerket.

text: Förordning (1987:1184).

text: Generaldirektören är chef för televerket.

text: Inom televerket finns centrala och andra stabsenheter. Vidare finns teleområden som är geografiskt avgränsade resultatenheter. Televerket bestämmer områdenas gränser. Dessutom finns andra resultatenheter.

text: Varje central stabsenhet, teleområde och landsomfattande resultatenhet förestås av en chef som är direkt underställd generaldirektören. En av cheferna för de centrala stabsenheterna är generaldirektörens ställföreträdare.

text: För ärenden om godkännande av abonnentutrustningar avsedda att anslutas till det allmänna telenätet finns ett särskilt kontor som förestås av en chef.

text: För beslut i ärenden som anges i

text: 16 §

text: finns en personalansvarsnämnd.

text: Hos televerket finns i övrigt personal enligt särskilda beslut av regeringen samt annan personal i mån av behov.

text: I mån av behov får televerket anlita utomstående för särskilda uppdrag.

text: Ärendenas handläggning

text: viktigare författningsfrågor,

text: viktigare frågor om televerkets organisation och arbetsformer,

text: frågor om förslag till sådan verksamhetsplan som avses i

text: 26 § andra stycket 1

text: och frågor av större ekonomisk betydelse,

text: viktigare frågor som rör statens innehav av aktier i Teleinvest AB,

text: andra frågor än som anges i

text: 16 §

text: och som generaldirektören hänskjuter till styrelsen.

text: Av styrelsen avgörs

text: Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst fyra av de övriga i

text: 8 § första stycket

text: angivna ledamöterna är närvarande. När ett ärende av större vikt handläggs, skall om möjligt samtliga ledamöter närvara.

text: Förordning (1987:1184).

text: Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden och minst fyra andra ledamöter. Kan ärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får generaldirektören besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Beslut som fattas enligt denna paragraf skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen.

text: Förordning (1987:1184).

text: Personalansvarsnämnden avgör frågor om skiljande på grund av personliga förhållanden från annan anställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning.

text: Nämnden består av generaldirektören, som är nämndens ordförande, chefen för en av de centrala stabsenheterna och verkets chefsjurist. För var och en av de sistnämnda utser generaldirektören en ersättare. Nämnden är beslutför när generaldirektören och två andra ledamöter är närvarande.

text: Förordning (1986:1057).

text: Ärenden som inte skall avgöras av styrelsen eller personalansvarsnämnden avgörs av generaldirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut.

text: När generaldirektören är förhindrad att utöva sin tjänst, utövas den av hans ställföreträdare.

text: När både generaldirektören och hans ställföreträdare har förhinder, utövas generaldirektörens tjänst av den chef som generaldirektören bestämmer.

text: I den ordinarie generaldirektörens frånvaro får dock inte fattas sådana beslut av större vikt som kan anstå utan olägenhet.

text: Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller genom särskilda beslut får dock medges att ärenden som handläggs enligt

text: 17 § andra meningen

text: avgörs utan föredragning.

text: Föredragningen av ett ärende ankommer på chefen för den centrala stabsenhet eller resultatenhet dit ärendet hör eller på en särskilt förordnad föredragande. Generaldirektören får överta beredningen och föredragningen av ärenden som skall avgöras av styrelsen.

text: Chefen för en central stabsenhet eller resultatenhet dit ett ärende hör har rätt att närvara när ärendet föredras av någon annan.

text: Beslut av styrelsen, generaldirektören, personalansvarsnämnden eller en chef för en central stabsenhet skall ha skriftlig form. Detsamma gäller i fråga om beslut enligt

text: 10 §

text: och i övrigt när styrelsen bestämmer det. Av beslutet skall framgå dagen för beslutet och dess innehåll, vem som fattat beslutet, vem som varit föredragande och vem som i övrigt varit närvarande vid den slutliga handläggningen av ärendet.

text: 21 § har upphävts genom förordning (1986:1057).

text: Generaldirektören får utan föredragning meddela beslut som inte utan olägenhet kan uppskjutas till dess en föredragande kan inställa sig.

text: Generaldirektören, cheferna för de centrala stabsenheterna och efter beslut av generaldirektören andra tjänstemän får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena.

text: Revision

text: Televerket skall genom revision övervaka att verksamheten bedrivs ändamålsenligt, effektivt och ekonomiskt och i överensstämmelse med angivna mål och riktlinjer samt granska intern kontroll och redovisning. Viktigare resultat av revisionen skall redovisas för styrelsen.

text: Televerket skall pröva anmärkningar som framställts vid revisionen. Om en anmärkning är författningsenligt grundad får televerket ändå lämna anmärkningen utan någon åtgärd, om det anmärkta förfarandet varit till nytta eller i övrigt rimligt från verkets synpunkt eller om det finns andra särskilda skäl.

text: Särskilda föreskrifter för verksamheten

text: Vid planeringen och genomförandet av verksamheten i fred skall de krav som totalförsvaret ställer beaktas. Televerket skall därvid samråda med berörda totalförsvarsmyndigheter. Överbefälhavaren skall hållas underrättad om viktigare planering av teleanläggningar och hur de är avsedda att användas under krig. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar skall hållas underrättad om beredskapsplanläggningen på det ekonomiska försvarets område.

text: Televerket har kalenderåret som räkenskapsår.

text: före den 1 september lämna ett förslag till en verksamhetsplan för de kommande tre åren,

text: före den 1 september lämna ett halvårsbokslut för första hälften av det innevarande året,

text: före den 1 maj lämna en redovisning för verksamheten under det senaste räkenskapsåret, vilken innefattar balansräkning, resultaträkning och förvaltningsberättelse.

text: Televerket skall till regeringen varje år

text: Televerket skall varje år utarbeta och offentliggöra statistik för verket.

text: Televerket får ta upp lån på den allmänna kreditmarknaden.

text: Räntan på televerkets statslån skall för varje halvår senast den 30 juni respektive 31 december sättas in på statsverkets checkräkning i riksbanken.

text: Avkastningen på verkets fasta statskapital under ett år, beräknad enligt fastställd avkastningsränta, skall till en fjärdedel av det beräknade beloppet sättas in på statsverkets checkräkning i riksbanken senast den 30 juni, 30 september respektive 31 december. Sedan räkenskaperna är avslutade för året skall en slutlig reglering ske så att det insatta beloppet kommer att motsvara avkastningen i det fastställda bokslutet.

text: Televerket får bestämma om placering av kontanta medel som inte behövs för omedelbart förestående utbetalning.

text: Televerket får sälja eller avskriva lös egendom som inte behövs eller är försliten eller avskriva lös egendom som förkommit.

text: Televerket får helt eller delvis efterge teleavgifter.

text: Televerket får, om annat inte följer av särskilda föreskrifter, betala ut skälig ersättning för person- eller sakskador som uppkommit i sådan verksamhet som verket bedriver. Vidare får televerket, om det bedöms vara till nytta för verket, betala ut belöning till personer som visat rådighet i olika hänseenden. Närmare föreskrifter om sådan ersättning och belöning meddelas av televerket.

text: Föreskrifterna i

text: 9 § första stycket

text: allmänna

text: verksstadgan (1965:600)

text: om tjänsteresor gäller även sådana resor utom landet.

text: Allmänheten skall tas emot av televerkets tjänstemän under arbetstiden såvida inte övriga arbetsuppgifter hindrar detta.

text: Televerkets expeditioner för allmänheten skall hållas öppna på tider som verket bestämmer. Tiderna för öppethållande skall anslås i expeditionslokalerna.

text: Tjänstetillsättningar m.m.

text: Generaldirektören förordnas av regeringen för högst sex år.

text: Tjänsterna som chef för de centrala stabsenheterna för administration, ekonomi, marknadsfrågor och telenät tillsätts av regeringen efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra tjänster tillsätts av televerket.

text: Förordnande att vara generaldirektörens ställföreträdare meddelas av regeringen för högst tre år efter anmälan av generaldirektören.

text: Andra styrelseledamöter än generaldirektören förordnas av regeringen för bestämd tid. Regeringen förordnar en ledamot att vara ordförande i styrelsen.

text: Förordning (1987:1184).

text: Tjänster som skall tillsättas skall kungöras i verkets personalmeddelanden. Kungörelsen skall införas minst tre veckor före ansökningstidens utgång. Kungörelsen skall samtidigt anslås på de anslagstavlor inom verket som verket bestämmer.

text: Om det finns särskilda skäl får televerket i ett enskilt fall besluta att en tjänst eller ett långtidsvikariat på en tjänst får tillsättas utan att den har kungjorts ledig till ansökan.

text: Televerkets beslut i tillsättningsfrågor som avses i

text: 33 §

text: skall genast anslås på de i samma paragraf nämnda anslagstavlorna. Av anslaget skall framgå när det anslogs.

text: Semester och annan ledighet

text: Förläggningen av personalens semester bestäms av televerket.

text: ledighet för sjukdom,

text: ledighet för ett sådant allmänt uppdrag som regeringen meddelat.

text: Annan ledighet än semester beviljas av televerket. För den som innehar eller uppehåller en tjänst som avses i

text: 32 § andra stycket

text: avgör dock regeringen frågor om ledighet, om ledigheten skall vara minst sex månader i följd utom i följande fall:

text: Överklagande

text: Beslut som har meddelats av en sådan chef som anges i

text: 9 § tredje stycket

text: får överklagas genom besvär hos generaldirektören eller den chef som generaldirektören bestämmer.

text: Beslut som har meddelats av chefen för kontoret för godkännande av abonnentutrustning får överklagas genom besvär hos teleanslutningsnämnden, om ansökan om godkännande avslagits på grund av att utrustningen inte uppfyller de tekniska krav som uppställts av televerket, och i övriga fall hos generaldirektören eller den chef som generaldirektören bestämmer.

text: Särskilda föreskrifter under beredskapstillstånd eller krig

text: Under beredskapstillstånd eller krig gäller även bestämmelserna i

text: 41 §§

text: Televerket skall vidta de åtgärder som behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av tele- och radiokommunikationer. Verket skall därvid samråda med de centrala myndigheter som företräder totalförsvaret.

text: Televerket skall inrätta regionala kanslier för ledning och samordning av teleområdena samt för samverkan med militärbefälhavarna och civilbefälhavarna. Varje kansli förestås av en chef som är direkt underställd generaldirektören.

text: Militärbefälhavaren eller någon annan chef som är direkt underställd överbefälhavaren får inom det område som är underställt honom anbefalla de åtgärder som behövs för militära ändamål i fråga om anläggningar under televerkets förvaltning. Militärbefälhavaren eller en sådan chef får, om det oundgängligen krävs, i samråd med en regional eller lokal chef för televerket inskränka eller helt förbjuda privat teletrafik inom nämnda område. Även andra territoriella befälhavare har samma befogenheter inom sina områden.

text: Överbefälhavaren bestämmer omfattningen av områdena och utsträckningen av befälhavarens befogenheter enligt

text: första stycket


rpubl:andrar: ändr. bil.

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1989.

text: Fram till utgången av år 1989 gäller att utrustningar som avses i

text: 2 a § första stycket

text: skall vara godkända av televerket för att få anslutas till det allmänna telenätet.

text: Beslut om godkännande av abonnentutrustningar för anslutning till det allmänna telenätet som televerket fattar under tiden den 1 juli--den 31 december 1989 får överklagas till statens telenämnd.

text: Utrustningar som televerket eller teleanslutningsnämnden har godkänt för anslutning till det allmänna telenätet skall från och med den 1 januari 1990 anses vara registrerade hos statens telenämnd.

rpubl:andrar: ändr. 1, 2, 8 §§; nya 2 a §, rubr. närmast före 1, 2, 3 §§; omtryck

text: Denna förordning träder i kraft, i fråga om upphävande av bilagan till förordningen och ändringen av

text: 4 § första stycket

text: och

text: 8 §

text: den 1 januari 1994 och i övrigt den 1 januari 1992. Vad som föreskrivs i

text: 1 §

text: i dess äldre lydelse om abonnemangsavgift, lokalsamtal och riktnummerområde skall tillämpas för tiden till och med den 31 december 1993. Utrustningar som är anslutna till ett sådant mobiltelenät som avses i

text: 2 § första stycket

text: och som uppfyller de krav som anges där skall från och med den 1 januari 1992 anses vara registrerade hos Statens telenämnd.

text: Förordning (1992:1726).

rpubl:andrar: upph. bil.; ändr. 1, 2, 2 a, 4, 7, 8 §§, rubr. närmast före 2 §; omtryck

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr. best. till 1991:1791

text: Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992. Utrustningar som är eller som skall anses vara registrerade hos Statens telenämnd skall från och med den 1 juli 1992 anses vara registrerade hos Telestyrelsen.

rpubl:andrar: upph. 3 §; ändr. 1, 2, 2 a §§, bil.

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best. till 1991:2045

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best. till 1992:897

dcterms:title: Teleförordning (1985:765)

text: Beteckningar

text: Allmänna telenätet

cells: Det telenät och övriga anläggningar, inbegripet mobiltelenät, som Televerket förvaltar för statens räkning och som allmänt upplåts för telemeddelanden

text: Mobiltelenät

cells: Ett landbaserat radionät avsett för utväxling utan särskilda begränsningar av telemeddelanden mellan antingen rörliga utrustningar för sådana meddelanden eller mellan rörlig och fast sådan utrustning, ansluten till det allmänna telenätet

text: Telemeddelande

cells: Varje form av överföring av ljud, text, bild, data eller andra signaler som sker via det allmänna telenätet eller ett mobiltelenät

text: Samtrafik

cells: Teletrafik mellan det allmänna telenätet och ett enskilt mobiltelenät

text: I denna förordning används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Förordning (1992:896).

text: Anslutningar till det allmänna telenätet m. m.

text: Utrustningar för telemeddelanden som ansluts till det allmänna telenätet eller till ett mobiltelenät som är anslutet till detta, får inte skada det allmänna telenätet eller hindra eller störa dess drift och brukande. Närmare föreskrifter om den tekniska utformningen av sådan utrustning meddelas av Telestyrelsen.

text: Telestyrelsen beslutar också efter ansökan om registrering av utrustning som uppfyller de krav som anges i

text: första stycket

text: . Telestyrelsen får återkalla registrering av utrustning om det visar sig att registreringen har skett på ett felaktigt underlag.

text: Styrelsens beslut om föreskrifter samt om registrering och återkallande av registrering får inte överklagas.

text: Förordning (1992:896).

beteckning: 2 a §

text: Till det allmänna telenätet eller till sådant mobiltelenät som avses i

text: 2 §

text: får anslutas endast sådan utrustning som är registrerad hos Telestyrelsen.

text: Televerket får genom beslut i särskilda fall medge anslutning till det allmänna telenätet av utrustning som inte är registrerad, om det finns särskilda skäl till det.

text: Förordning (1992:896).

ordinal: 2 a

text: Befogenheter och skyldigheter för televerket

text: Vid abonnemang på en anslutning till det allmänna telenätet skall televerket tillhandahålla abonnenten en bastelefon.

text: villkor och avgifter för att utnyttja det allmänna telenätet inom ramen för de mål och riktlinjer som regeringen bestämmer,

text: övriga villkor och avgifter inom verkets olika verksamhetsområden om inte annat föreskrivits i lag eller förordning.

text: Televerket meddelar föreskrifter om

text: Ändringar av större eller principiell betydelse i fråga om villkor och avgifter för samtrafik skall underställas regeringen.

text: Förordning (1991:1791).

text: Om det behövs tillstånd att ta i anspråk mark eller annat medgivande för televerket för att anlägga eller underhålla ledningar och därtill hörande anordningar på enskild mark för abonnents teleanläggning får televerket föreskriva att abonnenten skall utverka tillståndet utan kostnad för televerket.

text: Televerket får inte vidta eller tillåta någon åtgärd med det allmänna telenätet, som är avsedd att göra det möjligt för personer utom verket att avlyssna eller på annat sätt få tillgång till telemeddelande utan att minst en av dem som utväxlar meddelandet vet om det. Vad nu har sagts gäller inte om det med stöd av föreskrift i lag meddelats tillstånd.

text: Televerket får begränsa längden av ett telemeddelande i det allmänna telenätet.

text: Under beredskapstillstånd eller krig får televerket inskränka teletrafiken på det allmänna telenätet i den utsträckning som krävs för att tillgodose totalförsvarets behov.

text: Förordning (1991:1791).

text: Föreskrifter för verkställigheten av

text: 7 §§

text: meddelas av televerket.

text: Förordning (1991:1791).

text: Bilaga

text: Avgifter för huvudledningar från telefonstationer till bostäder

text: För ett fortlöpande abonnemang på en huvudledning till en bostad skall betalas abonnemangsavgift efter taxa A eller B, om abonnemanget är avsett huvudsakligen för enskilt bruk.

text: Taxa A tillämpas inom följande riktnummerområden: Eslöv--Höör, Göteborg, Haninge, Helsingborg--Höganäs, Hindås, Jakobsberg, Klippan--Perstorp, Kungsbacka, Kungälv, Landskrona--Svalöv, Lerum, Lund, Malmö, Mälaröarna, Sigtuna, Stockholm, Södertälje, Trelleborg, Tumba, Vallentuna, Vaxholm, Värmdö och Ängelholm--Båstad.

text: Taxa B tillämpas inom övriga riktnummerområden.

text: Avgifter för telefonsamtal från andra telefonapparater än telefonautomater

text: För automatiskt uppkopplade telefonsamtal skall betalas avgift efter antalet samtalsmarkeringar. En markering görs för varje påbörjad tidsperiod. För lokalsamtal är tidsperioden tre minuter från kl. 08.00 till kl. 18.00 under vardagar utom lördag, om inte Televerket bestämmer att perioden under viss dag i stället skall vara sex minuter. Under annan tid är tidsperioden sex minuter.

text: Avgiften för varje samtalsmarkering är 23 öre.

text: Förordning (1992:896).

type: bilaga


text: Regeringen föreskriver att förordningen (

text: ) om statsbidrag till visst utvecklingsarbete i fråga om boendeservice skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1990.

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1985:779) om statsbidrag till visst utvecklingsarbete i fråga om boendeservice

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Enligt denna förordning kan regeringen lämna bidrag av statsmedel för att främja verksamhet som har till syfte att utveckla nya former för samverkan i fråga om tillhandahållande av sådan service till de boende i ett bostadsområde som kan förbättra möjligheterna för äldre, handikappade och långvarigt sjuka att bo i vanliga bostäder.

text: Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel till investeringskostnader och övriga kostnader för att starta verksamheten och driva den under ett inledningsskede.

text: Bidrag kan lämnas till kommunen eller den som efter överenskommelse med kommunen åtar sig att driva verksamheten.

text: Bidrag lämnas med ett engångsbelopp till en del av de kostnader som avses i

text: 2 §

text: . Bidragets storlek bestäms med hänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall.

text: Ansökan om bidrag skall ställas till regeringen. Ansökningshandlingarna ges in till bostadsdepartementet.

text: Till ansökan skall fogas en redogörelse för verksamheten samt uppgift om de beräknade kostnaderna för att bygga upp den och de beräknade årliga driftskostnaderna. Om ansökan görs av annan än kommunen skall till ansökningen även fogas handlingar som visar att sökanden åtar sig att driva verksamheten och att kommunen tillstyrker den.

text: Beslut om bidrag kan ändras eller upphävas, om beslutet har grundats på någon oriktig uppgift av mottagaren av bidraget eller om denne bryter mot villkor som gäller för bidraget. I sådana fall återkrävs utbetalt bidrag helt eller delvis.


rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4 §§; ny 6 §

dcterms:title: Förordning (1985:780) om statsbidrag för vissa tillgänglighetsfrämjande åtgärder på kvartersmark

text: Enligt denna förordning kan bostadsstyrelsen lämna bidrag av statsmedel för att främja åtgärder som syftar till att ge personer vars rörelse- eller orienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, sjukdom eller handikapp möjlighet att förflytta sig på kvartersmark och att använda befintliga friytor för utomhusvistelse.

text: Förordning (1987:947).

text: Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel för samordnade åtgärder som vidtas på kvartersmark för bostadsändamål.

text: Bidrag lämnas endast efter ansökan av kommunen.

text: Bidrag lämnas högst med ett belopp som motsvarar 30 procent av den kostnad för åtgärderna som bostadsstyrelsen godkänner.

text: Förordning (1987:947).

text: Ansökan om bidrag skall ges in till bostadsstyrelsen.

text: Till ansökan skall fogas en redogörelse för de åtgärder som skall vidtas samt uppgift om de beräknade kostnaderna för att genomföra åtgärderna. Kommunen skall också förbinda sig att använda bidraget för de ändamål som styrelsen har godkänt.

text: Förordning (1987:947).

text: Beviljat bidrag lämnas till kommunen som bestämmer hur det skall betalas ut.

text: Bostadsstyrelsens beslut i frågor enligt denna förordning får överklagas hos regeringen.

text: Förordning (1987:947).


rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 3 §§

rpubl:andrar: ändr. 4 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4 §§

rpubl:andrar: ny 6 §

rpubl:andrar: ändr. 3, 4, 5 §§

rpubl:andrar: ändr. 6 §

dcterms:identifier: SFS 1985:781 i lydelse enligt SFS 2018:948

dcterms:title: Förordning (1985:781) om ersättning till gode män vid fastighetsbildningsförrättning m.m.

rdfs:label: Justitiedepartementet L1

text: Arvode, reseersättning och traktamente enligt denna förordning betalas till gode män som biträder vid förrättning enligt

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: , lagen (

text: ) om äganderättsutredning och legalisering,

text: ledningsrättslagen (1973:1144)

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: eller enligt den upphävda lagen (

text: ) om rätt i vissa fall för nyttjanderättshavare att inlösa under nyttjanderätt upplåtet område.

text: Arvodet är 300 kronor för varje tjänstgöringsdag. Samma arvode betalas för resdagar, när restiden överstiger åtta timmar mellan klockan 6 och 24.

text: Förordning (1989:286).

text: Om en god man får vidkännas löneavdrag eller annan inkomstförlust på grund av uppdraget, får för varje dag som den gode mannen har rätt till arvode för uppdraget betalas ett tilläggsbelopp för den del av inkomstförlusten som inte täcks av arvodet.

text: Tilläggsbeloppet beslutas av Lantmäteriet. Det beräknas med ledning av uppgifter om löneavdrag eller, när det inte kan ske, med utgångspunkt i uppgifter om beräknad årsinkomst.

text: Tilläggsbeloppet ska bestämmas för ett år i sänder. Om en förändring har inträffat som i väsentlig utsträckning påverkar den gode mannens rätt till tillläggsbelopp, får dock Lantmäteriet ändra beloppet.

text: Arvodet och tilläggsbeloppet får tillsammans inte överstiga 1 000 kronor.

text: Förordning (2008:684).

text: Reseersättning och traktamente ska betalas enligt de bestämmelser om reseförmåner som enligt kollektivavtal gäller för en arbetstagare vid Lantmäteriet.

text: Om flera ska resa till samma förrättning bör de samåka, om det innebär att kostnaderna sammanlagt blir lägre.

text: Förordning (2008:684).

text: Ersättning enligt denna förordning betalas ut av Lantmäteriet. Tjänstgöringen ska styrkas genom intyg av förrättningslantmätaren.

text: Förordning (2008:684).

text: I

text: 40 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol.

text: Förordning (2018:948).