text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989.

type: punkt

text: Genom lagen upphävs

type: lista

text: Kungl. Maj:ts instruktion den 28 juni 1681, varefter dess consistorium aulicum vid de där förefallande ärender skall hava sig att rätta, samt

type: stycke

text: Uppdraget för prästledamöter och suppleanter för dessa som har utsetts enligt äldre bestämmelser gäller till och med utgången av sjätte året efter valet.

text: Uppdraget för lekmannaledamöter och suppleanter för dessa som har utsetts enligt äldre bestämmelser upphör när stiftsfullmäktige har valt lekmannaledamöter och suppleanter enligt de nya bestämmelserna och valet har vunnit laga kraft.

text: lagen (

text: ) om domkapitel.

type: overgangsbestammelse

rpubl:andrar: ändr. 2 §

rpubl:andrar: ändr. 2, 5 §§

rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Domkapitelslag (1988:181)

rdfs:label: Regeringskansliet

text: /r3/ Domkapitlet och dess uppgifter

beteckning: 1 §

text: I varje stift skall det finnas ett domkapitel.

text: Domkapitlet skall utföra de uppgifter som enligt lagen (

text: ) om svenska kyrkan eller annan författning ankommer på det.

text: /r3/ Ledamöter och suppleanter

type: paragraf

beteckning: 2 §

text: biskopen som ordförande,

text: domprosten som vice ordförande,

text: en präst vald av stiftets präster,

text: tre lekmän valda av stiftsfullmäktige.

text: Domkapitlet består av följande ledamöter:

text: I domkapitlet i Uppsala stift får ärkebiskopen i den utsträckning han finner det lämpligt sätta den biträdande biskopen i stiftet i sitt ställe som ledamot och ordförande.

text: Vid förhinder för eller uppkommen ledighet efter biskopen eller domprosten, får domkapitlet för en viss tid eller ett visst ärende som ledamot adjungera den som har anställning som präst i stiftet.

text: För ledamöter enligt

text: första stycket 3

text: och

text: skall det finnas lika många suppleanter. De utses på samma sätt som ledamöterna.

text: Vid handläggning av de ärenden som enligt

text: 16 § lagen (1982:942)

text: om svenska kyrkan och

text: 42 § första stycket prästanställningslagen (1988:184)

text: ankommer på domkapitlet, skall dess sekreterare ingå som ledamot.

text: Lag (1991:1777).

text: /r3/ Sekreteraren

beteckning: 3 §

text: För domkapitlet skall det finnas en sekreterare. Stiftsstyrelsen förordnar sekreteraren efter yttrande av domkapitlet.

text: Behörig att vara domkapitlets sekreterare är den som är medlem av svenska kyrkan och har avlagt juris kandidatexamen eller juristexamen.

text: /r3/ Personal och lokaler m. m.

beteckning: 4 §

text: Stiftssamfälligheten skall tillhandahålla domkapitlet sekreteraren och annan personal, kontorslokaler, inventarier, materiel samt det som i övrigt behövs för att domkapitlet skall kunna fullgöra sina uppgifter.

text: /r3/ Valbarhet

beteckning: 5 §

text: Valbar till prästledamot eller suppleant för denne är den som innehar en anställning som präst inom stiftet.

text: Valbar till lekmannaledamot eller suppleant för denne är den som är folkbokförd inom stiftet, är medlem av svenska kyrkan och som är myndig på valdagen.

text: Om en ledamot eller suppleant inte längre är valbar, upphör hans uppdrag genast.

text: Lag (1991:1777).

text: /r3/ Valet av prästledamot och suppleant för denne

text: /r4/ Rösträtt vid valet

beteckning: 6 §

text: Rösträtt vid val av prästledamot och suppleant för denne har den präst som innehar en anställning som präst inom stiftet och som är behörig att utöva prästämbetet.

text: /r4/ Valperiodens längd m. m.

beteckning: 7 §

text: Valet av prästledamoten och dennes suppleant gäller för en tid av sex år räknat från och med den 1 januari året efter det år valet har skett. Valet sker vid möte med stiftets präster inför biskopen som valförrättare. Kan inte möte med stiftets präster sammankallas före en valperiods utgång, får valet förrättas på det sätt som anges i

text: andra stycket

text: Om ledamoten eller suppleanten avgår under tjänstgöringstiden och mer än sex månader återstår av denna, skall fyllnadsval förrättas för den återstående tiden. Valet förrättas kontraktsvis med kontraktsprosten som valförrättare.

text: /r4/ Kungörelse om valet

beteckning: 8 §

text: Tid och plats för valet beslutas av domkapitlet. Kungörelsen om beslutet skall i god tid före valet tillställas de röstberättigade genom kontraktsprostarna.

text: /r4/ Förfarandet vid valet

beteckning: 9 §

text: Valet sker med slutna sedlar. Vid lika röstetal avgörs utgången av valet genom lottning.

text: Röstberättigad som är förhindrad att personligen närvara vid valet får sända in sina valsedlar till valförrättaren i slutna kuvert. Kuverten skall förses med egenhändigt undertecknad, av två vittnen styrkt påskrift om innehållet. Valsedlarna för valet av ledamoten respektive suppleanten skall läggas i olika kuvert.

text: De insända kuverten öppnas vid valförrättningen. Valsedlarna tas ut, utan att läsas, och blandas med de valsedlar som lämnats personligen vid valtillfället. Sedan räknas rösterna samman.

text: Protokoll skall föras över valet. I detta anges vilka röstberättigade som lämnat sina valsedlar personligen vid valtillfället och vilka som sänt in sina valsedlar. Protokollet justeras samt skrivs under av valförrättaren och minst två röstberättigade. Det skall sedan omedelbart sändas till domkapitlet.

text: /r4/ Röstsammanräkning

text: När valet förrättas på möte med stiftets präster, tillkännager valförrättaren valets utgång efter det att rösterna har räknats samman. Om valet förrättas kontraktsvis, skall domkapitlet räkna samman rösterna på den dag som angetts i kungörelsen om valet och tillkännage valets utgång genom anslag. Genom tillkännagivandet är valet avslutat.

text: /r4/ Förvaring av valhandlingar

text: Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras på betryggande sätt till dess att valet har vunnit laga kraft.

text: /r3/ Valet av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa

text: /r4/ Tidpunkt för valet

text: Stiftsfullmäktige skall snarast efter sin valperiods början förrätta val av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa. Valet gäller till dess att stiftsfullmäktige förrättar nytt val under sin nästa valperiod.

text: Om en ledamot eller suppleant avgår under tjänstgöringstiden och mer än sex månader återstår av denna, skall fyllnadsval förrättas för den återstående tiden.

text: /r4/ Förfarandet vid valet

text: Valet skall ske på samma sätt som val av ledamöter i stiftsstyrelsen.

text: Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Sedan protokollet över valet har justerats skall det omedelbart sändas till domkapitlet.

text: /r3/ Hur man överklagar valen

text: Val av prästledamot och suppleant för denne får överklagas hos kammarrätten. Skrivelsen med överklagandet skall ges in till domkapitlet inom tio dagar efter det att valet avslutades.

text: Domkapitlet skall infordra valförrättarens förklaring över överklagandet samt valsedlar och övriga valhandlingar. Domkapitlet skall sända dessa handlingar och överklagandet med eget yttrande till kammarrätten. Bestämmelserna i

text: och

text: 28 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: om omprövning av beslut skall inte tillämpas. Kammarrätten prövar om skrivelsen med överklagandet har kommit in i rätt tid.

text: Den som har valts till prästledamot utövar sitt uppdrag utan hinder av att valet har överklagats. Om valet ändras, skall den nya ledamoten inta sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som nu har sagts om ledamot gäller också för suppleant.

text: Bestämmelserna om inhibition i

text: 29 § förvaltningslagen

text: gäller inte beslut som avses i denna paragraf.

text: Val av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa får överklagas enligt

text: 13 kap.

text: församlingslagen (1988:180)

text: /r3/ Förhinder för biskopen

text: utse kontraktsprostar och vikarier för dessa,

text: besluta om vem som skall fullgöra de uppgifter som biskopen får lämna över till annan,

text: anlita annan biskop för prästvigning och de övriga ämbetsuppgifter som måste fullgöras av biskop.

text: När biskopen är förhindrad att utöva sin tjänst eller när biskopstjänsten är ledig får domkapitlet

text: /r3/ Hovkonsistoriet

text: I Stockholm skall det finnas ett hovkonsistorium. Detta skall ha samma befogenheter med avseende på hovförsamlingen som domkapitlen har mot församlingarna.

text: överhovpredikanten som ordförande,

text: de ordinarie hovpredikanterna,

text: två lekmän utsedda av konungen efter förslag av hovförsamlingens kyrkostämma.

text: Hovkonsistoriet består av följande ledamöter:

text: För lekmannaledamöterna skall på samma sätt utses lika många suppleanter.


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

text: Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om kyrkliga kostnader.

text: Om det i en lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna lag, tillämpas i stället den nya föreskriften.

text: Utan hinder av bestämmelserna i

text: 12 § första

text: och

text: andra styckena

text: och

text: 21 §

text: skall i fråga om sådan särskild kyrkoavgift som beräknas på skogsbruksvärdet gälla följande. Intill utgången av år 1992 skall avgiften för pastoratens räkning betalas av egendomsnämnden från avkastningen av den skog som nämnden förvaltar åt pastoraten.

text: Avgiften skall beräknas på det sammanlagda skogsbruksvärdet av pastoratens skogar i stiftet.

text: Avgiften för år 1992 får inte överstiga 80 procent av överskottet från egendomsnämndens förvaltning av pastoratens skogar under det räkenskapsår som avslutas den 31 december 1991. Överskottet beräknas efter avdrag för kostnaderna för skogsvårdsavgiften.

text: Kyrkofondens styrelse skall senast den 15 april 1992 fastställa den särskilda kyrkoavgiften som beräknas på skogsbruksvärdet av pastoratens lönetillgångar för år 1991. */k/

text: Lag (1991:1778).

text: */-k/

rpubl:andrar: ändr. 21 §, 4 p övergångsbest.; nya 22 §, rubr. närmast före 22 §, 11, 12 p övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 8 §

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas första gången i fråga om bidragsåret 1992.

rpubl:andrar: ändr. 3 §

rpubl:andrar: ändr. 3 §; ny 13 p övergångsbest.; omtryck

dcterms:title: Kyrkofondslag (1988:182)

rdfs:label: Civildepartementet RÄ

text: Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Genom kyrkofonden skall kostnader för svenska kyrkans verksamhet fördelas enligt bestämmelserna i denna lag.

text: territoriella pastorat,

text: pastoratssamfälligheter,

text: flerpastoratssamfälligheter.

text: Vad som i denna lag sägs om pastorat skall tillämpas på

text: Regeringen får förordna att lagen skall tillämpas också på icke-territoriella pa storat.

text: I lagen avses med

text: */k/ bidragsår */-k/ det år under vilket bidrag betalas ut enligt

text: 18 §§

kind: term

text: */k/

text: skatteunderlag */-k/ antalet skattekronor enligt skattemyndighets beslut om taxering till kommunal inkomstskatt enligt

text: 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324)

text: året före bidragsåret, minskat med det antal skattekronor som har påförts andra skattskyldiga än sådana som avses i

text: 10 § 1 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt,

text: */k/ skattekraft */-k/ skatteunderlaget per folkbokförd invånare vid ingången av året före bidragsåret,

text: */k/ medelskattekraft */-k/ skatteunderlaget för riket per folkbokförd invånare vid ingången av året före bidragsåret.

text: Statistiska

text: centralbyrån fastställer medelskattekraften senast den 31 december året före bidragsåret. */k/

text: Lag (1991:1778).

text: */-k/

text: /r3/ Kyrkofondens styrelse och förvaltning

text: För kyrkofonden skall det finnas en styrelse. Denna skall bestå av en ordförande och sex andra ledamöter.

text: Ordföranden och tre av de övriga ledamöterna utses för tre år av regeringen.

text: Tre ledamöter utses av kyrkomötet. Dessa ledamöter väljs för kyrkomötets valperiod snarast efter valperiodens början. Valet gäller till dess att kyrkomötet förrättar nytt val under nästa valperiod.

text: För styrelsens ledamöter skall det finnas lika många ersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om förvaltningen av kyrkofonden.

text: /r3/ Hur kyrkofonden tillförs medel

text: allmän och särskild kyrkoavgift enligt

text: 12 §§

text: statsbidrag som beviljas för ändamålet.

text: Till kyrkofonden betalas

text: Till kyrkofonden skall även föras avkastning och ersättning från fondens tillgångar och från andra kapitaltillgångar enligt regeringens bestämmande.

text: Om det behövs får kyrkofonden ta upp lån i den omfattning som regeringen bestämmer.

text: /r3/ Hur kyrkofondens medel används

text: allmänt och extra utjämningsbidrag enligt

text: 16 §§

text: stiftsbidrag och kyrkobyggnadsbidrag enligt

text: och

text: 18 §§

text: kostnader för avlöningsförmåner till biskopar, den biträdande biskopen i Uppsala stift och sådana präster som är anställda i de svenska utlandsförsamlingarna,

text: kostnader för pensionsförmåner till präster eller efterlevande till präster enligt föreskrifter som regeringen meddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmåner som enligt statlig grupplivförsäkring utgår för präster eller andra kyrkomusiker än skolkantorer,

text: kostnader för kyrkomötet och dess myndigheter enligt regeringens bestämmande,

text: kostnader för arvoden och annan ersättning till ledamöter och suppleanter i domkapitlet enligt regeringens bestämmande,

text: förvaltningskostnader enligt regeringens bestämmande för ärkebiskopsämbetet och departement eller myndigheter där kyrkliga frågor handläggs,

text: kostnader för verksamhet, som bedrivs av Svenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet, enligt regeringens bestämmande,

text: andra kostnader för kyrkliga ändamål enligt regeringens bestämmande,

text: kostnader för kyrkofondsstyrelsens kansli och kyrkofondens förvaltning i övrigt. */k/

text: Lag (1989:986).

text: */-k/

text: Ur kyrkofonden betalas

text: Ur kyrkofonden får lån lämnas för åtgärder som syftar till att rationalisera driften av löneboställen eller prästlönefondsfastigheter. Lån får också lämnas för förvärv av jordbruksfastighet som löneboställe eller prästlönefondsfastighet, om förvärvet syftar till en rationalisering av det kyrkliga jordinnehavet i stiftet.

text: Lån får också lämnas om ett löneboställe eller en prästlönefondsfastighet skall belastas med kostnader till följd av fastighetsbildningsförrättning eller företag enligt lagen (

text: ) om enskilda vägar,

text: anläggningslagen (1973:1149)

text: eller

text: vattenlagen (1983:291)

text: Regeringen får meddela föreskrifter om lån ur kyrkofonden.

text: /r3/ Kyrkoavgifter

text: Allmän kyrkoavgift

text: Pastoraten skall varje år betala allmän kyrkoavgift till kyrkofonden. Avgiften beräknas på skatteunderlaget och är 16 öre per skattekrona.

text: Vid beräkningen av den allmänna kyrkoavgiften enligt

text: 10 §

text: skall det antal skattekronor som hänför sig till personer som inte är medlemmar av svenska kyrkan minskas med 70 procent.

text: /r4/ Särskild kyrkoavgift

text: Pastorat som har lönetillgångar skall varje år också betala särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. Pastoratens lönetillgångar är löneboställen och prästlönefonder samt andelar i prästlönejordsfonder och prästlönefondsfastigheter.

text: för egendom som taxeras enligt

text: fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: till två procent av taxeringsvärdet,

text: för aktier och andelar i aktiefonder till två procent av marknadsvärdet,

text: för obligationer, förlagsbevis och konvertibla skuldebrev till åtta procent av marknadsvärdet,

text: för bankmedel och andra fordringar till åtta procent av det nominella värdet.

text: Särskild kyrkoavgift beräknas

text: Till den del taxeringsvärdet enligt

text: andra stycket 1

text: består av skogsbruksvärde skall i stället för vad som där sägs gälla att avgiften skall beräknas till sex procent av skogsbruksvärdet.

text: Underlaget för avgiften bestäms med hänsyn till förhållandena den 31 december året före det år som närmast föregår bidragsåret.

text: För lönetillgångar som utgörs av andel i fast egendom skall avgiften beräknas i proportion till andelstalet.

text: /r3/ Utjämningsbidrag

text: /r4/ Allmänt utjämningsbidrag

text: Pastoraten och stiftssamfälligheterna får ett allmänt utjämningsbidrag om skatteunderlaget understiger det skatteunderlag som motsvarar den garanterade skattekraften enligt

text: 15 §

text: . Bidraget utgår med ett belopp som motsvarar produkten av det enligt

text: 14 §

text: beräknade tillskottet av skatteunderlag och skattesatsen för bidragsåret.

text: Tillskottet av skatteunderlag utgör skillnaden mellan det skatteunderlag som motsvarar den garanterade skattekraften enligt

text: 15 §

text: och skatteunderlaget.

text: För kyrkliga samfälligheter skall tillskottet av skatteunderlag utgöra summan av de tillskott som utgår eller skulle ha utgått till de i samfälligheten ingående pastoraten enligt

text: första stycket

text: Tillskottet av skatteunderlag avrundas till närmaste hela tusental skattekronor, varvid 500 skattekronor avrundas uppåt.

cells: Stockholms län Uppsala län Södermanlands län Östergötlands län Jönköpings län Kronobergs län Kalmar län utom Mörbylånga och

cells: Borgholms kommuner Mörbylånga och Borgholms kommuner Gotlands län Blekinge län Kristianstads län Malmöhus län Hallands län Göteborgs och Bohus län Älvsborgs län Skaraborgs län Värmlands län Örebro län Västmanlands län Kopparbergs län Gävleborgs län Västernorrlands län Jämtlands län Västerbottens län utom Dorotea, Sorsele, Storumans, Vilhelmina och Åsele kommuner Dorotea, Sorsele, Storumans, Vilhelmina och Åsele kommuner Norrbottens län: Bodens, Haparanda, Kalix, Luleå, Piteå och Älvsbyns kommuner Arvidsjaurs kommun Arjeplogs kommun Gällivare, Jokkmokks, Kiruna, Pajala, Överkalix och Övertorneå kommuner

text: För pastoraten och stiftssamfälligheterna gäller som garanti följande skattekraft i procent av medelskattekraften.

text: /r4/ Extra utjämningsbidrag

text: Kyrkofondens styrelse får bevilja pastorat och stiftssamfälligheter extra utjämningsbidrag enligt föreskrifter som regeringen meddelar.

text: /r3/ Övriga bidrag

text: /r4/ Stiftsbidrag

text: domkapitlets, stiftsstyrelsens och egendomsnämndens förvaltningskostnader,

text: lönekostnader för sekreterare till biskopen,

text: lönekostnader för stiftsadjunkter, kontraktsadjunkter, pastorsadjunkter, garnisonspastorn i Boden och kyrkoherdar för samer,

text: arvoden till kontraktsprostar samt till praktikanter och handledare för dessa,

text: kostnader i samband med möte med stiftets präster,

text: kostnader för särskilda bidrag (strukturbidrag) som stiftsstyrelsen skall fördela mellan pastoraten för särskilda behov.

text: Kyrkofondens styrelse får enligt föreskrifter som regeringen meddelar bevilja stiftssamfälligheter bidrag ur kyrkofonden */k/ (

text: stiftsbidrag

text: ) */-k/ för betalning av följande kostnader:

text: /r4/ Kyrkobyggnadsbidrag

text: Kyrkofondens styrelse får bevilja ett pastorat bidrag till kostnadskrävande underhåll och restaurering av församlingskyrka enligt föreskrifter som regeringen meddelar.

text: /r3/ Övriga bestämmelser

text: /r4/ Fördelning av bidragsbelopp vid indelningsändring

text: När ett beviljat bidrag behöver uppdelas på flera mottagare till följd av en indelningsändring, skall kyrkofondens styrelse besluta om bidragets fördelning.

text: /r4/ Inskränkning av utjämningsbidrag

text: Kyrkofondens styrelse får bestämma att ett beviljat utjämningsbidrag skall sättas ner eller upphöra att utgå, om utbetalningen av bidraget kan leda till en sänkning av ett pastorats utdebitering av församlingsskatt under en nivå som fastställs av regeringen. Nivån får inte med mer än 20 öre överstiga medelutdebiteringen av församlingsskatt i riket.

text: /r4/ Hur tillskott av skatteunderlag samt allmän och särskild kyrkoavgift fastställs

text: Kyrkofondens styrelse fastställer för varje pastorat tillskottet av skatteunderlag samt vad som skall utgå i allmän och särskild kyrkoavgift. Styrelsen skall meddela dessa uppgifter senast den 25 januari bidragsåret.

text: Till ledning för det kyrkokommunala budgetarbetet skall kyrkofondens styrelse senast den 10 september året före bidragsåret meddela pastoraten och stiftssamfälligheterna preliminära uppgifter om tillskott av skatteunderlag, stiftsbidrag samt belopp för allmän och särskild kyrkoavgift.

text: Stiftsstyrelsen skall meddela berörda pastorat preliminära uppgifter om strukturbidraget senast den 1 oktober året före bidragsåret. */k/

text: Lag (1988:1552).

text: */-k/

text: /r3/ Överklagande av beslut

text: Beslut av kyrkofondens styrelse enligt denna lag får inte överklagas. */k/

text: Lag (1988:1552).

text: */-k/


text: Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989, då lagen (

text: ) om förvaltning av kyrklig jord skall upphöra att gälla.

text: Stiftsfullmäktige skall före utgången av juni 1989 välja ledamöter i egendomsnämnden. Valet gäller från och med den 1 juli 1989 till dess stiftsfullmäktige förrättar nytt val under nästa valperiod.

text: Räkenskapsåret för egendomsnämndens förvaltning under dess första verksamhetsår skall utgöras av tiden den 1 juli--den 31 december 1989.

text: Stiftsfullmäktige i Lund och kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling skall före utgången av juni 1989 välja ledamöter och ersättare i domkyrkorådet i Lund. Valet gäller från och med den 1 juli 1989 och till dess att nytt val förrättats under nästa valperiod.

text: Uppdraget för ledamöter och ersättare i domkyrkorådet som har utsetts av stiftsnämnden och kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling enligt äldre bestämmelser upphör vid utgången av juni 1989.

text: Lag (1988:1553).

rpubl:andrar: ändr. 5-7, 10, 16, 18, 22, 29 §§; nya 6 a §, rubr. närmast före 6 a §, 4 p övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 12 §

dcterms:title: Lag (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord

text: /r3/ Definitioner m. m.

text: vars avkastning är avsedd för avlöning åt kyrkoherde eller komminister i visst pastorat */k/ (löneboställe), */-k/

text: där tjänstebostad är anvisad åt en kyrkoherde eller komminister */k/ (prästgård), */-k/

text: vars avkastning är avsedd för en församlingskyrkas behov */k/ (församlingskyrkas fastighet), */-k/

text: som förvärvats för medel ur prästlönefonder från flera pastorat och vars avkastning är avsedd för avlöning åt kyrkoherde eller komminister i dessa pastorat */k/ (prästlönefondsfastighet), */-k/

text: vars avkastning tillförs kyrkofonden */k/ (kyrkofondsfastighet), */-k/

text: vars avkastning är avsedd för en domkyrkas behov */k/ (domkyrkas fastighet), */-k/ eller

text: där tjänstebostad är anvisad åt en biskop */-k/ (biskopsgård). */-k/

text: Kyrklig jord är sådan fast egendom eller tomträtt

text: Om tjänstebostad inte längre är anvisad på en prästgård blir denna löneboställe.

text: Vid tillämpning av

text: och

text: 23 §§

text: skall även sådan fast egendom på vilken en församlingskyrka eller domkyrka av stiftelsekaraktär är uppförd anses som församlingskyrkas fastighet respektive domkyrkas fastighet.

text: Bestämmelser i lag eller annan författning om fast egendom eller tomträtt som tillhör staten tillämpas inte på kyrklig jord.

text: Vad som enligt lag eller annan författning åligger fastighetsägare skall fullgöras av den som förvaltar den kyrkliga jorden.

text: Den som förvaltar den kyrkliga jorden företräder denna om annat inte sägs i denna lag.

text: /r3/ Egendomsnämnden

text: I varje stiftssamfällighet skall det finnas en egendomsnämnd. Nämnden skall ha hand om de uppgifter i fråga om kyrklig jord inom stiftet som ankommer på nämnden enligt denna lag eller bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen.

text: Ledamöter och suppleanter i egendomsnämnden väljs av stiftsfullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock inte vara mindre än fem. Antalet suppleanter bör vara minst lika stort som antalet ledamöter.

text: Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Ledamöter och suppleanter skall vara medlemmar av svenska kyrkan och vara kyrkobokförda inom stiftet. Den som är underårig eller har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: är inte valbar. Om en ledamot eller suppleant inte längre är valbar, upphör hans uppdrag genast.

text: Lag (1988:1553).

text: Följande bestämmelser i

text: församlingslagen (1988:180)

text: tillämpas på egendomsnämnden:

text: 7 kap. 8 §

text: om rätt till ledighet för uppdraget.

text: 7 kap.

text: 9 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: om verkan av ledamots avgång.

text: 7 kap. 10 §

text: om ordförandeskapet.

text: 7 kap. 11 §

text: om sammanträden.

text: 7 kap. 12 §

text: om suppleanternas tjänstgöring.

text: 7 kap. 13 § första stycket

text: om beslutförhet.

text: 7 kap. 14 §

text: om val av särskild avdelning samt krav på beslut och protokoll.

text: 7 kap. 15 §

text: om mottagande av framställningar m. m.

text: 7 kap. 17 §

text: om reglemente och delegation.

text: 7 kap. 21 §

text: om förvaring av arkivhandlingar.

text: 7 kap. 22 § första stycket

text: om ersättning till ledamöter och suppleanter.

text: 9 kap. 5 §

text: om valperiodens längd.

text: Bestämmelserna om stiftsstyrelsen skall avse egendomsnämnden.

text: Bestämmelserna om församlingen, kyrkofullmäktige och kyrkostämman skall avse stiftssamfälligheten och stiftsfullmäktige.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att egendomsnämndens protokoll och andra arkivhandlingar får förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv.

text: Lag (1988:1553).

text: Därvid skall följande gälla.

text: /r3/ Domkyrkorådet i Lund

beteckning: 6 a §

text: I Lunds stift skall det finnas ett domkyrkoråd. Domkyrkorådet skall fullgöra de uppgifter som enligt denna lag eller annan författning ankommer på rådet.

text: biskopen i Lunds stift som ordförande,

text: domprosten,

text: en av kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling utsedd ledamot,

text: två ledamöter valda av stiftsfullmäktige i Lunds stift.

text: Domkyrkorådet består av följande ledamöter:

text: För de valda ledamöterna skall det finnas lika många ersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna.

text: Lag (1988:1553).

text: /r3/ Förvaltningen

text: /r4/ Allmänna bestämmelser

ordinal: 6 a

text: Pastoratet skall förvalta löneboställen och församlingskyrkors fastigheter, med undantag av tillhörande skog, samt prästgårdar.

text: Församlingen skall förvalta skogen på församlingskyrkors fastigheter.

text: Egendomsnämnden skall förvalta prästlönefondsfastigheter, domkyrkas fastigheter och biskopsgården samt skogen på löneboställen. Lunds domkyrkas fastigheter skall dock förvaltas av domkyrkorådet i Lund enligt bestämmelser som regeringen meddelar.

text: Kammarkollegiet skall förvalta kyrkofondsfastigheter. Egendomsnämnden skall dock förvalta en kyrkofondsfastighet, om kammarkollegiet beslutar att överlämna förvaltningen av fastigheten åt nämnden. Kammarkollegiet kan också överlämna förvaltningen åt någon annan förvaltare.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får efter ansökan av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta att denna skall förvaltas på annat sätt.

text: Lag (1988:1553).

text: /r4/ Särskilda bestämmelser om prästgårdar och biskopsgårdar

text: Vid förvaltningen av prästgårdar och biskopsgårdar skall naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen beaktas i skälig omfattning.

text: Egendomsnämnden får meddela bestämmelser för vården och användningen av prästgårdar som utgör en särpräglad miljö. Detsamma gäller sådana byggnader på prästgårdar som har ett särskilt värde som exempel på en viss tids byggnadsskick.

text: Vad som sägs om prästgård i första och andra styckena skall även gälla vid förvaltningen av ett löneboställe, som tidigare har varit prästgård.

text: Har ett pastorat enligt

text: 48 § prästanställningslagen (1988:184)

text: anvisat kyrkoherden eller en komminister tjänstebostad på en prästgård, skall pastoratet anordna prästgården.

text: Pastoratet skall underhålla prästgården och vid behov bygga nya hus på den. Pastoratet svarar för prästgårdens skötsel, om detta inte enligt föreskrifter som regeringen meddelar eller enligt avtal skall ankomma på innehavaren av tjänstebostaden.

text: Egendomsnämnden skall svara för underhåll, skötsel och uppvärmning av biskopsgården, om detta inte enligt avtal skall ankomma på någon annan. Behöver husen på biskopsgården byggas om eller en ny biskopsgård byggas, skall egendomsnämnden föreslå det hos regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. För biskopsgården i Lunds stift gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur egendomsnämndens åligganden enligt

text: första stycket

text: skall utföras.

text: Lag (1988:1553).

text: /r4/ Särskilda bestämmelser om annan kyrklig jord

text: Förvaltningen av löneboställen, församlingskyrkors fastigheter, prästlönefondsfastigheter, domkyrkors fastigheter och kyrkofondsfastigheter skall inriktas på att egendomens avkastningsförmåga tas tillvara på ekonomiskt bästa sätt. Naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen skall beaktas i skälig omfattning.

text: Ett pastorat får endast efter medgivande av egendomsnämnden företa en mera omfattande värdebeständig rationalisering med avseende på ett löneboställes jordbruk. Detsamma gäller i fråga om nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av hus på ett löneboställes jordbruk.

text: Innan egendomsnämnden avgör en fråga om sådant medgivande, skall nämnden begära in yttrande från länsstyrelsen och bereda kommunen där egendomen finns tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt.

text: Lag (1990:1499).

text: När ett löneboställe eller en församlingskyrkas fastighet skall upplåtas på jordbruksarrende, skall egendomsnämnden bestämma villkoren för upplåtelsen. När en arrendenämnd eller en domstol handlägger frågor om sådana villkor företräds den kyrkliga jorden av egendomsnämnden.

text: Rätt till jakt på kyrklig jord upplåts av den som förvaltar egendomen, om inte annat följer av

text: andra stycket

text: Egendomsnämnden upplåter rätt till jakt på ett löneboställe, om nämnden förvaltar skogen på fastigheten. Pastoratet får dock med egendomsnämndens medgivande besluta om upplåtelse i fråga om sådan mark som inte är skogsmark och som ligger avskilt i förhållande till skogen. Sådant medgivande får inte lämnas om det med hänsyn till jaktvården finns skäl för gemensam upplåtelse.

text: Rätt till fiske i vatten som hör till kyrklig jord upplåts av den som förvaltar egendomen. Pastoratet upplåter dock rätt till fiske i vatten som hör till ett löneboställe eller en församlingskyrkas fastighet.

text: nyttjanderätt till mark för församlingsändamål, kommunalt behov, bostadsbebyggelse, industri eller annat liknande ändamål,

text: tomträtt,

text: rätt till annan naturtillgång än vattenkraft,

text: servitut.

text: Egendomsnämnden skall företräda kyrklig jord med undantag för kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter i ärenden om upplåtelse av följande rättigheter:

text: Detsamma gäller ärenden som rör ledningsrätt eller vägrätt samt, om regeringen inte föreskriver att annan myndighet skall företräda den kyrkliga jorden, ärenden som rör byggnadsminnen, naturvårdsområden, naturreservat, naturminnen eller bestämmelser till skydd för djurlivet.

text: Lag (1988:1553).

text: Kammarkollegiet skall företräda kyrklig jord i ärenden som rör upplåtelse av rätt till vattenkraft.

text: En dispositionsändring, som inte avser en sådan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 16 eller

text: 17 §

text: , skall i fråga om löneboställe prövas av egendomsnämnden och för annan kyrklig jord av den som förvaltar egendomen. Egendomsnämnden skall dock i fråga om församlingskyrkas fastigheter pröva dispositionsändringar som föranleds av att ett självständigt jordbruk inte längre är bärkraftigt. Detsamma gäller om ändringen kan leda till att ett sådant jordbruk inte kan bestå.

text: Lag (1988:1553).

text: Den vinst eller förlust som uppkommer vid förvaltningen av prästlönefondsfastigheter skall egendomsnämnden fördela på pastoraten i förhållande till deras andelar i fastigheterna. Detsamma gäller för vinst eller förlust vid förvaltningen av skogen på löneboställena.

text: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur andelarna skall beräknas.

text: /r4/ Tillsynen över förvaltningen

text: Egendomsnämnden skall ha tillsyn över sådan förvaltning av kyrklig jord som pastoraten och församlingarna enligt

text: 7 § första

text: och

text: andra styckena

text: har hand om. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock i enskilda fall besluta att sådan egendom inte skall stå under nämndens tillsyn.

text: /r3/ Försäljning eller byte av kyrklig jord

text: för att tillgodose bostadsbehovet i orten,

text: för att bilda lämpliga enheter för jordbruk eller skogsbruk,

text: för att främja annat syfte liknande det som avses i 1 eller 2,

text: för att tillgodose ändamål som avses i

text: 2 kap.

text: expropriationslagen (1972:719)

text: , eller

text: när jorden på grund av särskilda omständigheter inte lämpligen bör behållas för sitt ändamål.

text: Försäljning eller byte av kyrklig jord får ske

text: Kyrklig jord får endast överlåtas om det kan ske utan olägenhet för det allmänna och om det sker mot ersättning som, om annat inte föreskrivs särskilt, motsvarar fastighetens marknadsvärde.

text: Om det finns särskilda skäl får sådan överlåtelse av kyrklig jord ske som medför att denna blir kyrklig jord av annat slag.

text: Frågor enligt

text: 21 §

text: skall prövas av kammarkollegiet, egendomsnämnden eller domkyrkorådet i Lund enligt föreskrifter som regeringen meddelar.

text: Lag (1988:1553).

text: /r3/ Om prästlönefonder m. m.

text: Ersättning för kyrklig jord på grund av försäljning, expropriation, upplåtelse av naturtillgång eller liknande skall fonderas. Avkastningen skall användas för samma ändamål som jorden har varit avsedd för.

text: Utan hinder av vad som sägs i

text: första stycket

text: skall ersättning som härrör från löneboställe eller prästlönefondsfastighet användas till betalning av sådant lån ur kyrkofonden som upptagits för lönebostället eller prästlönefondsfastigheten.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att fondera medel. Frågor om sådana undantag prövas efter regeringens bestämmande av kammarkollegiet eller egendomsnämnden.

text: Ersättning som skall fonderas enligt

text: 23 §

text: och som kommer från ett löneboställe eller en prästgård skall utgöra prästlönefond för pastoratet. Även annan fond vars avkastning är avsedd för avlöning åt en kyrkoherde eller komminister utgör prästlönefond.

text: Prästlönefonderna skall förvaltas av pastoraten. De skall göras räntebärande på samma sätt som föreskrivs om omyndigs medel. Regeringen får meddela föreskrifter om att fondernas tillgångar används på annat sätt. Frågor om sådana undantag prövas efter regeringens bestämmande av kammarkollegiet eller egendomsnämnden.

text: Av medel ur prästlönefonder från flera pastorat får prästlönejordsfond bildas för inköp av prästlönefondsfastigheter. Prästlönejordsfonderna skall förvaltas av egendomsnämnderna.

text: Ersättning som skall fonderas enligt

text: 23 §

text: och som kommer från en prästlönefondsfastighet får behållas i en prästlönejordsfond i stiftet och användas till köp av fast egendom, om det kan antas att köp kan komma till stånd inom en nära framtid. Bestämmelser om sådant köp finns i

text: 28 §

text: I annat fall än som avses i

text: första stycket

text: skall sådan ersättning som anges där tillföras pastoratens prästlönefonder i förhållande till pastoratens andelar i fastigheten.

text: Ersättning som skall fonderas enligt

text: 23 §

text: och som kommer från en församlingskyrkas eller en domkyrkas fastighet utgör fastighetsfond för församlingskyrkan respektive domkyrkan.

text: Ersättning som skall fonderas enligt

text: 23 §

text: och som kommer från biskopsgården i Lunds stift skall tillföras fastighetsfonden för Lunds domkyrka.

text: Församlingskyrkas fastighetsfond förvaltas av pastoratet. Domkyrkas fastighetsfond förvaltas av den som förvaltar domkyrkan.

text: En församlingskyrkas eller domkyrkas fastighetsfond skall göras räntebärande på samma sätt som föreskrivs om omyndigas medel. Regeringen får meddela föreskrifter om att fondernas tillgångar används på annat sätt. Frågor om sådana undantag prövas efter regeringens bestämmande av kammarkollegiet eller egendomsnämnden.

text: Ersättning som avses i

text: 23 §

text: och som kommer från en kyrkofondsfastighet eller från annan biskopsgård än biskopsgårdarna i Lunds och Visby stift skall tillföras kyrkofonden.

text: /r3/ Köp av fast egendom eller tomträtt

text: Kammarkollegiet eller egendomsnämnden skall enligt bestämmelser som regeringen meddelar pröva frågor om köp av fast egendom eller tomträtt för medel ur prästlönefond, prästlönejordsfond eller församlingskyrkas fastighetsfond samt frågor om ur vilka prästlönefonder medel skall tillskjutas till prästlönejordsfond.

text: /r3/ Överklagande m. m.

text: Pastoratets, egendomsnämndens och domkyrkorådets i Lund beslut enligt denna lag får överklagas hos kammarkollegiet. Egendomsnämndens beslut enligt

text: 13 §

text: får endast överklagas av den som förvaltar egendomen.

text: Kammarkollegiet får överlämna ett ärende till regeringens avgörande, om kollegiet anser att särskilda skäl motiverar det. Kammarkollegiet skall då bifoga eget yttrande i ärendet.

text: Kammarkollegiets beslut i en dit överklagad fråga får inte överklagas. I övrigt får kammarkollegiets beslut med undantag av beslut enligt

text: 7 § fjärde stycket

text: överklagas hos regeringen.

text: Lag (1988:1553).


rpubl:andrar: ändr. 1 §, 1 p övergångsbest.; nya 8, 9 p övergångsbest.

rpubl:andrar: ändr. 16 §; nya 16 a §, rubr, närmast före 16 a §

text: Denna lag/n2/ träder ikraft, i fråga om

text: 46 §

text: den 1 januari 1989, och i övrigt den 1 juli 1989. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: Den turordning som enligt äldre bestämmelser varit avgörande för hur en kyrkoherdetjänst tillsätts ändras inte genom denna lag.

text: Utan hinder av bestämmelserna i denna lag får regeringen var tredje gång en kyrkoherdetjänst är ledig i ett pastorat tillsätta tjänsten genom att till denna förflytta en präst som är anställd med fullmakt. Sådan förflyttning får ske endast om det är nödvändigt av organisatoriska eller andra synnerliga skäl. Vid tillsättning som nu sagts skall i övrigt alltjämt tillämpas bestämmelserna i

text: 39 §§

text: lagen (

text: ) om prästval.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid tillsättning av tjänster som präst i icke-territoriella pastorat.

text: Den som med fullmakt innehar en statlig tjänst som kyrkoherde för döva skall utöva sin tjänst genom att fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos Svenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet.

text: Sådana tjänster som pastoratsadjunkt som finns inrättade vid utgången av juni 1989 får finnas kvar till utgången av juni 1991. När sådana tjänster blir lediga, skall de dras in av domkapitlet.

text: Innehavaren av en tjänst som pastoratsadjunkt är skyldig att fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamfälligheten. Stiftssamfälligheten skall svara för kostnaderna för avlöningsförmåner till pastoratsadjunkter. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

rpubl:andrar: ändr. 17 §; omtryck

text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

text: Äldre föreskrifter om personliga prästtjänster gäller fortfarande för präster som vid utgången av år 1991 innehar en personlig tjänst.

rpubl:andrar: upph. 2, 26 §§, rubr. närmast före 2 §; ändr. 3, 7, 24, 25, 58 §§

dcterms:title: Prästanställningslag (1988:184)

text: /r3/ Lagens tillämpningsområde m. m.

text: Denna lag är tillämplig på biskopar, biträdande biskop och andra präster i svenska kyrkan som har anställning i territoriella pastorat och stiftssamfälligheter.

text: Bestämmelserna i

text: och

text: 55 §§

text: skall tillämpas också på sådana präster i svenska kyrkan som har anställning i andra icke-territoriella pastorat än hovförsamlingen.

text: Avlöningsförmånerna i prästernas anställningar fastställs under medverkan av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (*/k/ statligt reglerade anställningar */-k/). */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: 2 § har upphävts genom lag (1991:1779).

type: upphavd

text: /r3/ Pastoratstjänster

text: I varje pastorat skall det finnas en tjänst som kyrkoherde. I det pastorat där stiftets domkyrka är belägen skall det i stället finnas en tjänst som domprost. Domprosten är kyrkoherde i pastoratet.

text: I ett pastorat får det också finnas tjänster som komminister.

text: Lag (1991:1779).

text: /r3/ Tillsättning av pastoratstjänster

text: /r4/ Tjänster som domprost

text: Tjänster som domprost tillsätts av regeringen.

text: En tjänst som domprost söks hos domkapitlet. Domkapitlet skall pröva vilka sökande som är behöriga och ge kyrkoråden i varje församling i pastoratet tillfälle att yttra sig över dessa.

text: Domkapitlet skall därefter med eget yttrande lämna över handlingarna avseende behöriga sökande till regeringen.

text: /r4/ Tjänster som kyrkoherde

text: Första och andra gången av tre, när en tjänst som kyrkoherde blir ledig i ett pastorat, tillsätts den i ett enförsamlingspastorat av kyrkorådet och i ett flerförsamlingspastorat av en tillsättningsnämnd om inte annat följer av 10 eller

text: 12 §

text: En tjänst som kyrkoherde söks hos domkapitlet. Domkapitlet skall pröva vilka sökande som är behöriga och sedan med eget yttrande lämna över ansökningshandlingarna från dessa till kyrkorådet eller tillsättningsnämnden.

text: Kyrkorådet eller tillsättningsnämnden skall underrätta stiftsstyrelsen om sina tillsättningsbeslut. När ett beslut har vunnit laga kraft, skall stiftsstyrelsen utfärda ett anställningsbevis för den som har fått tjänsten.

text: Finns det inte tre behöriga sökande till en tjänst som kyrkoherde, får kyrkorådet eller tillsättningsnämnden tillsätta tjänsten eller lämna över tillsättningsärendet till domkapitlet. Domkapitlet får därvid tillsätta tjänsten eller besluta att tjänsten skall hållas vakant, om inte annat följer av

text: 21 § tredje stycket

text: I varje flerförsamlingspastorat skall det finnas en tillsättningsnämnd.

text: I nämnden skall ingå kyrkoherden och de övriga ledamöter som kyrkorådet i varje församling i pastoratet väljer inom sig. Antalet ledamöter och hur många av dem som varje församlingskyrkoråd skall utse bestäms genom överenskommelse mellan kyrkoråden. Varje kyrkoråd skall dock välja minst en ledamot. Om församlingarna inte kan enas avgörs frågan av stiftsstyrelsen. För de valda ledamöterna i nämnden skall väljas lika många suppleanter.

text: Val av ledamöter och suppleanter i nämnden skall ske på samma sätt som val av ledamöter i församlingskyrkoråd. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring.

text: Beträffande tillsättningsnämnden tillämpas i övrigt bestämmelserna om kyrkoråd i

text: 7 kap. 8 §

text: 9 §

text: 10 § första stycket tredje meningen

text: 13 §§

text: 14 § andra stycket

text: samt

text: och

text: 22 §§

text: församlingslagen (1988:180)

text: Lag (1991:1779).

text: Var tredje gång tjänsten som kyrkoherde blir ledig i ett pastorat tillsätts den av domkapitlet, om inte annat följer av 10 eller

text: 12 §

text: . Innan tjänsten tillsätts skall kyrkorådet i varje församling ges tillfälle att yttra sig över de behöriga sökandena.

text: Domkapitlet skall underrätta stiftsstyrelsen om sina tillsättningsbeslut. När ett beslut har vunnit laga kraft, skall stiftsstyrelsen utfärda ett anställningsbevis för den som har fått tjänsten.

text: /r4/ Tjänster som komminister

text: Tjänster som komminister tillsätts på det sätt som enligt

text: och

text: 6 §§

text: gäller vid tillsättning av tjänster som kyrkoherde.

text: /r4/ Tillsättning av tjänster genom förflyttning

text: En präst som innehar en tjänst som komminister får av stiftsstyrelsen förflyttas till en annan sådan tjänst. Förflyttning får ske endast om den tjänst prästen innehar dras in eller när det annars finns synnerliga skäl för det.

text: Det nu sagda gäller också en präst som innehar en tjänst som kyrkoherde. Synnerliga skäl får dock åberopas bara när det annars är domkapitlet som enligt

text: 8 §

text: skulle ha tillsatt den kyrkoherdetjänst till vilken förflyttningen avses ske.

text: Stiftsstyrelsen skall bereda kyrkorådet eller tillsättningsnämnden i berörda pastorat tillfälle att yttra sig i en fråga om förflyttning.

text: /r4/ Tjänster i samarbetskyrka

text: Tjänster som komminister i en samarbetskyrka mellan svenska kyrkan och annat samfund eller liknande tillsätts av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

text: /r3/ Stiftstjänster

text: I varje stift skall det finnas en tjänst som biskop. I Uppsala stift är ärkebiskopen biskop. I det stiftet får det också finnas en tjänst som biträdande biskop.

text: I en stiftssamfällighet får det finnas tjänster som stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: /r3/ Tillsättning av stiftstjänster

text: /r4/ Tjänster som biskop

text: Val av biskopar och av en biträdande biskop i Uppsala stift förrättas enligt bestämmelserna i lagen (

text: ) om biskopsval.

text: Enligt lagen (

text: ) om svenska kyrkan utnämner regeringen till biskop en av de tre som har föreslagits vid biskopsvalet. Detsamma skall gälla om utnämningen av en biträdande biskop i Uppsala stift. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: /r4/ Tjänster som stifts-, kontrakts- och pastorsadjunkt

text: Tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt tillsätts av stiftsstyrelsen.

text: Tjänster som pastorsadjunkt tillsätts av domkapitlet.

text: Tjänsterna som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt söks hos domkapitlet. Domkapitlet skall pröva vilka sökande som är behöriga och sedan med eget yttrande lämna över ansökningshandlingarna från dessa till stiftsstyrelsen.

text: /r3/ Tillsättning av vikariat

text: Vikariat på tjänster som domprost, kyrkoherde, komminster, stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt tillsätts av stiftsstyrelsen. Långtidsvikariat som domprost tillsätts dock i samma ordning som tjänsten.

text: Vikariaten söks hos domkapitlet. Domkapitlet skall pröva vilka sökande som är behöriga och sedan med eget yttrande lämna över ansökningshandlingarna från dessa till stiftsstyrelsen.

text: Vikariat på tjänster som komminister får tillsättas endast efter begäran av pastoratet, om regeringen inte föreskriver något annat.

text: Stiftsstyrelsen får överlåta åt kontraktsprosten att tillsätta andra vikariat än långtidsvikariat på tjänster som kyrkoherde och komminister inom kontraktet. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: /r3/ Beslut om ledighet för vissa präster

beteckning: 16 a §

text: */-k/Stiftsstyrelsen beslutar om semester och annan ledighet för präster som är anställda i pastorat och för pastorsadjunkter. Stiftsstyrelsen får överlåta åt en kontraktsprost att bevilja semester för dessa präster. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: /r3/ Behörighet och befordringsgrunder

text: Av lagen (

text: ) om svenska kyrkan framgår att endast den som bekänner svenska kyrkans lära får tillsättas på en prästtjänst.

text: En prästtjänst får tillsättas endast med den som får utöva det kyrkliga ämbetet som präst. Detta gäller dock inte för tjänster som biskop eller biträdande biskop. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: Av regeringsformen följer att svenskt medborgarskap gäller som särskilt villkor för innehav och utövande av tjänst som biskop.

text: Regeringen får meddela föreskrifter om de särskilda villkor som i övrigt skall gälla för behörighet till en annan prästtjänst än en biskopstjänst eller en tjänst som biträdande biskop. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: Vid tillsättning av en prästtjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Bland de grunder som sålunda skall beaktas skall skickligheten sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat.

text: Närmare föreskrifter om vad som sägs i

text: första stycket

text: meddelas av regeringen.

text: /r3/ Kungörelse om ledig prästtjänst, ansökan och behörighetsprövning

text: Prästtjänster och vikariat på sådana tjänster skall av domkapitlet kungöras lediga till ansökan. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från denna skyldighet.

text: Ansökan skall ges in till domkapitlet inom föreskriven tid. Om det finns särskilda skäl, får dock domkapitlet vid sin prövning av de sökandes behörighet även beakta ansökningar som har kommit in för sent.

text: Har en tjänst som kyrkoherde, vilken skall tillsättas i den ordning som anges i

text: och

text: 6 §§

text: , eller en tjänst som komminister kungjorts ledig till ansökan, skall den kungöras ledig ytterligare en gång om det inte finns tre behöriga sökande till tjänsten och om kyrkorådet eller tillsättningsnämnden begär det.

text: Vad som nu har sagts gäller inte en tjänst som biskop eller biträdande biskop eller, såvitt avser första och

text: andra styckena

text: , en tjänst som pastorsadjunkt. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: /r3/ Anställningsformer

text: En tjänst som biskop eller biträdande biskop tillsätts med fullmakt. Övriga prästtjänster samt vikariat tillsätts med förordnande. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: Förordnanden gäller tills vidare utan tidsbegränsning.

text: Förordnanden får dock tidsbegränsas om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet eller om anställningen gäller vikariat.

text: Har ett förordnande meddelats i strid med vad som sägs i

text: andra stycket

text: , skall förordnandet på talan av prästen förklaras gälla tills vidare utan tidsbegränsning.

text: /r3/ Inrättande av prästtjänster

text: Frågor om inrättande av tjänster som biskop, biträdande biskop i Uppsala stift och domprost prövas av regeringen.

text: Frågor om inrättande av tjänster som kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt prövas av stiftsstyrelsen.

text: Lag (1991:1779).

text: /r3/ Vakanthållning och indragning av prästtjänster

text: När en tjänst som kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt eller pastorsadjunkt blir ledig, skall stiftsstyrelsen pröva om den behöver tillsättas.

text: Om tjänsten inte behöver tillsättas, skall den hållas vakant eller dras in.

text: Lag (1991:1779).

text: 26 § har upphävts genom lag (1991:1779).

text: /r3/ Disciplinansvar m. m.

text: /r4/ Disciplinpåföljd

text: Om en präst uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som åligger honom i hans anställning och felet inte är ringa, får disciplinpåföljd åläggas honom för tjänsteförseelse.

text: Disciplinpåföljd får inte i något fall åläggas en präst därför att han har deltagit i strejk eller därmed jämförlig stridsåtgärd.

text: Disciplinpåföljder är varning och löneavdrag.

text: Mer än en disciplinpåföljd får inte åläggas samtidigt.

text: Löneavdrag får göras för minst en och högst trettio dagar. Om storleken av löneavdrag föreskriver regeringen.

text: Innehåller kollektivavtal någon bestämmelse som avviker från

text: 28 §

text: eller från regeringens föreskrifter om löneavdragets storlek, gäller i stället den bestämmelsen för präster som är sysselsatta inom det område som avtalet avser.

text: /r4/ Avskedande

text: Om en präst har begått brott, som visar att han uppenbarligen är olämplig att inneha sin anställning, får han avskedas.

text: Har en präst genom annan gärning än brott begått grov tjänsteförseelse som visar att han uppenbarligen är olämplig att inneha sin anställning, får han avskedas i stället för att åläggas disciplinpåföljd. Detsamma skall gälla, om en präst, som ålagts disciplinpåföljd, inom två år därefter i anställning inom samma stift på nytt har begått tjänsteförseelse och därigenom visat sig uppenbarligen olämplig att inneha sin anställning.

text: En präst som har rätt till statlig pension men inte har uppnått pensioneringsperiodens nedre gräns får inte avskedas enligt 30 eller

text: 31 §

text: , om han har begått brottet eller tjänsteförseelsen under inflytande av själslig abnormitet som avses i

text: 33 kap. 2 § brottsbalken

text: och han lämpligen kan förflyttas eller annars omplaceras till en annan prästtjänst som är förenad med sådan pensionsrätt.

text: Ett avskedande får inte grundas enbart på omständigheter som domkapitlet har känt till mer än en månad före prövningen.

text: När frågan om ett avskedande prövas av ansvarsnämnden för biskopar får avskedandet inte grundas enbart på en omständighet som den myndighet en biskop eller en biträdande biskop lyder under har känt till mer än två månader före prövningen.

text: Första och

text: andra styckena

text: gäller inte när beslutet om avskedande begärs av riksdagens ombudsmän eller justitiekanslern inom sex månader efter det att omständigheten har inträffat. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: /r4/ Åtalsanmälan

text: En präst som är skäligen misstänkt för att i tjänsteutövningen ha begått brott enligt

text: 20 kap.

text: 3 §§

text: brottsbalken

text: eller annat brott varigenom han har åsidosatt åligganden i tjänsteutövningen, skall anmälas till åtal, om fängelse är föreskrivet för brottet eller om det finns anledning anta att talan om enskilt anspråk kommer att föras.

text: I fråga om allmänfarlig vårdslöshet som avses i

text: 13 kap. 6 § första stycket brottsbalken

text: får regeringen medge undantag från anmälningsskyldigheten enligt

text: 34 §

text: /r4/ Avstängning och läkarundersökning

text: Inleds enligt denna lag ett förfarande som syftar till att avskeda en präst, får han avstängas från arbetet.

text: Vidtas en åtgärd för att anställa åtal mot en präst, får han avstängas från arbetet, om gärningen i fråga kan antas medföra uppsägning eller avskedande.

text: En avstängning enligt första eller

text: andra stycket

text: gäller längst till dess att anställningen upphör.

text: Om en präst inte fullgör sina arbetsuppgifter tillfredsställande, får han avstängas från sitt arbete, om den bristande tjänstdugligheten beror på sjukdom eller därmed jämförligt förhållande.

text: Saknas tillräcklig utredning om att den bristande tjänstdugligheten beror på sjukdom eller därmed jämförligt förhållande men framstår detta ändå som sannolikt, får prästen åläggas att låta sig undersökas av läkare som anvisas honom.

text: Följer prästen inte åläggandet får han avstängas från arbetet.

text: Upphör grunden för avstängning enligt 36 eller

text: 37 §

text: , skall avstängningen omedelbart hävas.

text: Närmare föreskrifter för tillämpningen av

text: och

text: 37 §§

text: meddelas av regeringen.

text: /r4/ Handläggningen av frågor som avses i

text: 39 §§

text: Bestämmelserna i

text: 14 kap.

text: lagen (

text: ) om offentlig anställning skall tillämpas vid handläggningen av frågor enligt

text: 39 §§

text: Bestämmelserna i

text: 14 §§

text: lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet skall inte tillämpas i fråga om beslut som meddelas med stöd av

text: 39 §§

text: /r4/ Beslutande myndighet

text: Frågor om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning prövas av domkapitlet i det stift där prästen har sin anställning.

text: För en biskop eller en biträdande biskop prövas dock frågorna av ansvarsnämnden för biskopar. */k/ Lag (

text: ) */-k/.

text: Bestämmelser om rätt för riksdagens ombudsmän och för justitiekanslern att göra anmälan i ärenden om disciplinansvar, avskedande eller avstängning och om handläggning av sådana ärenden finns i

text: 6 § lagen (1986:765)

text: med instruktion för riksdagens ombudsmän och i

text: 6 § lagen (1975:1339)

text: om justitiekanslerns tillsyn.

text: /r3/ Ansvarsnämnden för biskopar

text: Ansvarsnämnden för biskopar består av fem ledamöter. Ledamöterna skall vara medlemmar av svenska kyrkan. Ordföranden skall vara lagfaren och erfaren i domarvärv. Av de övriga ledamöterna skall en vara biskop. De återstående ledamöterna skall vara lekmän som är förtrogna med det kyrkliga församlingslivet.

text: Närmare bestämmelser om nämndens sammansättning och verksamhet meddelas av regeringen.

text: /r3/ Ansvar för avlöningsförmåner m. m.

text: avlöningsförmåner till stifts- och kontraktsadjunkter, vikarier på sådana tjänster samt pastorsadjunkter,

text: arvoden till praktikanter och handledare för dessa,

text: prosttillägg.

text: Stiftssamfälligheten skall svara för följande kostnader:

text: Pastoratet skall svara för kostnader för avlöningsförmåner till innehavare av prästtjänster i pastoratet och vikarier på sådana tjänster samt för tjänstebiträden åt präster.

text: Stiftsstyrelsen skall bestämma hur kostnaderna för en prästs avlöningsförmåner skall fördelas mellan pastoraten, när prästen tjänstgör i flera pastorat eller i ett pastorat och stiftssamfälligheten. Stiftsstyrelsen skall pröva frågan om tillämpningen av föreskrifter om skyldighet att utöva en annan tjänst.

text: /r3/ Tjänstebostäder

text: Regeringen får besluta att innehavaren av en biskopstjänst skall anvisas tjänstebostad.

text: I fråga om innehavaren av en tjänst som kyrkoherde eller komminister får pastoratet besluta att prästen skall anvisas tjänstebostad. Om tjänsten är tillsatt får pastoratet meddela eller upphäva ett sådant beslut endast med samtycke av den som innehar tjänsten. Pastoratet skall underrätta domkapitlet och egendomsnämnden om beslutet.

text: Kostnaderna för en tjänstebostad åt en kyrkoherde eller komminister skall betalas av pastoratet.

text: Egendomsnämnden fastställer hyran för tjänstebostaden. Hyran tillfaller pastoratet.

text: När en tjänstebostad har anvisats är prästen skyldig att bo i den.

text: Beslut om befrielse från skyldigheten att bo i tjänstebostad fattas av regeringen om beslutet rör en biskop och i andra fall av domkapitlet. Domkapitlet skall medge en ansökan om befrielse om pastoratet har tillstyrkt den eller om det på grund av prästens eller någon familjemedlems hälsa eller bostadsförhållanden eller andra särskilda omständigheter framstår som skäligt.

text: /r3/ Rättegång och överklagande m. m.

text: Den som är missnöjd med en myndighets beslut om förflyttning, tidsbegränsning av förordnande, disciplinpåföljd, avskedanden, avstängning eller läkarundersökning får väcka talan hos tingsrätten eller arbetsdomstolen enligt bestämmelser i lagen (

text: ) om rättegången i arbetstvister.

text: Talan som avses i

text: 23 § tredje stycket

text: skall väckas senast två månader efter förordnandetidens utgång.

text: Om en präst vill söka ändring i ett beslut om förflyttning, disciplinpåföljd, avskedande eller läkarundersökning, skall han väcka talan inom fyra veckor från den dag han fick del av beslutet.

text: Väcks inte talan inom den föreskrivna tiden, är rätten till talan förlorad.

text: I fråga om rätt för riksdagens ombudsmän och justitiekanslern att söka ändring i beslut om disciplinansvar, avskedande eller avstängning tillämpas bestämmelserna i

text: 16 kap. 3 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning.

text: 40 §

text: , såvitt gäller tillämpningen av

text: 14 kap.

text: 1 eller 3--

text: 9 § lagen (1976:600)

text: om offentlig anställning,

text: 42 §

text: föreskrifter enligt

text: 39 §

text: om handläggning av ärende om avstängning eller läkarundersökning.

text: Bestämmelserna om skadestånd i

text: och

text: 42 §§

text: lagen (

text: ) om anställningsskydd skall tillämpas, om en myndighet i ärenden om disciplinansvar, avskedande, avstängning eller läkarundersökning bryter mot någon av följande bestämmelser:

text: I fråga om avvikelser i kollektivavtal från vad som sägs i

text: 41 §

text: lagen om anställningsskydd tillämpas

text: 2 § andra stycket samma lag

text: Beslut om förflyttning eller avskedande får inte verkställas förrän beslutet har prövats slutligt efter talan som avses i

text: 50 §

text: eller förrän rätten till sådan talan har förlorats.

text: Beslut om avstängning gäller omedelbart. I tvist om avstängningen får domstolen dock för tiden intill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger bestämma, att avstängningen tills vidare inte skall gälla.

text: Kyrkorådets, tillsättningsnämndens eller stiftsstyrelsens beslut enligt denna lag får överklagas enligt bestämmelserna i

text: 13 kap.

text: församlingslagen (1988:180)

text: , om inte annat följer av 50 eller

text: 58 §

text: Domkapitlets beslut enligt

text: 49 §

text: får överklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas.

text: Domkapitlets beslut i övrigt enligt denna lag får överklagas hos regeringen, om inte annat följer av

text: 50 §

text: Domkapitlets beslut om tillsättning av en prästtjänst får överklagas endast av den som har sökt tjänsten. Överklagandet skall ha kommit in till domkapitlet inom tre veckor från den dag då beslutet tillkännagavs genom anslag på domkapitlets anslagstavla.

text: Stiftsstyrelsens beslut om inrättande eller indragning av en prästtjänst får inte överklagas.

text: Lag (1991:1779).


text: Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

text: Intill utgången av juni 1989 skall domkapitlet vidta de förberedande åtgärder som behövs för sådan handläggning som enligt denna lag ankommer på stiftsstyrelsen.

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 1, 2, 18 §§, 3 kap 1 §; rubr. närmast före 2 kap 24 § sätts närmast före 2 kap 25 §

rpubl:andrar: ändr. 2 kap 4, 24 §§

dcterms:title: Kyrklig indelningslag (1988:185)

text: 1 kap.

text: Kyrkliga indelningsenheter m. m.

text: /r4/ Inledande bestämmelser

text: Denna lag gäller rikets indelning i territoriella församlingar och pastorat samt kontrakt och stift. Lagen gäller också förfarandet vid bildande av kyrkliga samfälligheter.

text: /r4/ Den lokala indelningen

text: Församlingen är den grundläggande lokala enheten inom svenska kyrkan.

text: Pastoratet är tjänstgöringsområde för en kyrkoherde. Ett pastorat består av en församling */k/ (

text: enförsamlingspastorat

text: ) */-k/ eller flera församlingar */k/ (

text: flerförsamlingspastorat

text: ). */-k/

text: /r4/ Den regionala indelningen

text: Kontraktet är tjänstgöringsområde för en kontraktsprost. Ett kontrakt består av flera pastorat i ett stift.

text: Stiftet är regional enhet inom kyrkan och tjänstgöringsområde för biskopen.

text: I riket finns tretton stift. Dessa är Uppsala stift, Linköpings stift, Skara stift, Strängnäs stift, Västerås stift, Växjö stift, Lunds stift, Göteborgs stift, Karlstads stift, Härnösands stift, Luleå stift, Visby stift och Stockholms stift.

text: Varje stift omfattar de församlingar som regeringen bestämmer.

text: /r4/ Kyrkliga samfälligheter

text: Kyrkliga samfälligheter bildas av församlingar för vården av gemensamma ekonomiska angelägenheter.

text: 2 kap.

text: Ändringar i den territoriella församlingsindelningen

text: /r4/ Beslut om en ändrad församlingsindelning

text: Ändring i den territoriella församlingsindelningen får göras, om ändringen kan antas medföra bestående fördel för en församling eller en del av en församling eller andra fördelar från allmän synpunkt. Därvid får de föreskrifter meddelas som behövs för ändringens genomförande. Har ändringen samband med en ändring i rikets indelning i kommuner enligt

text: 1 kap. 1 § lagen (1979:411)

text: om ändringar i Sveriges indelning i kommuner och landstingskommuner skall den beslutas av regeringen. I andra fall fattas beslutet av kammarkollegiet.

text: När frågan om indelningsändring prövas skall särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de församlingar som närmast berörs av ändringen. Om en sådan församling motsätter sig en indelningsändring, får beslut om ändringen meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Särskild hänsyn skall också tas till befolkningens önskemål och synpunkter. Lag (1990:302).

text: Behöver den territoriella församlingsindelningen ändras på grund av oregelbundenhet i indelningen eller med hänsyn till fastighetsförhållandena, får kammarkollegiet besluta om det.

text: Om de församlingar som närmast berörs av en sådan indelningsändring är ense om denna och ändringen avser församlingar i samma län, får länsstyrelsen besluta om ändringen. Detta gäller dock inte om ändringen föranleder en ekonomisk reglering mellan församlingarna. Lag (1990:302).

text: Råder det osäkerhet om gränsen för en församlings område, får kammarkollegiet besluta om gränsens rätta sträckning.

text: /r4/ Hur en fråga om ändrad församlingsindelning väcks m. m.

text: En fråga om ändring i församlingsindelningen får väckas av en församling som skulle beröras av ändringen eller av den som är folkbokförd i en sådan församling. Ansökan om en sådan ändring skall ges in till kammarkollegiet.

text: Kammarkollegiet och länsstyrelsen får självmant ta upp frågor om ändring i församlingsindelningen. En sådan fråga får också väckas av stiftsstyrelsen genom anmälan hos kammarkollegiet. Lag (1991:1780).

text: Om en indelningsändring som länsstyrelsen tar initiativ till inte är av den beskaffenheten att länsstyrelsen enligt 2 § andra stycket får besluta om ändringen, skall länsstyrelsen överlämna ärendet till kammarkollegiet.

text: Kammarkollegiet skall till länsstyrelsen överlämna sådana ärenden om indelningsändring som får beslutas av länsstyrelsen enligt 2 § andra stycket.

text: /r4/ Utredning m. m.

text: I ärenden om sådana indelningsändringar som avses i 1 § och 2 § första stycket skall kammarkollegiet göra den utredning som behövs eller, när det är lämpligare, överlämna åt länsstyrelsen att göra utredningen. Om det behövs med hänsyn till ärendets omfattning och beskaffenhet, får kammarkollegiet uppdra åt en särskild utredare att göra utredningen.

text: I ärenden om en sådan indelningsändring som avses i 2 § andra stycket skall utredningen göras av länsstyrelsen.

text: En utredning skall omfatta alla omständigheter som inverkar på frågan. Vid utredningen skall samråd ske med de berörda församlingarna och med stiftsstyrelsen.

text: Om den ändring i församlingsindelningen som utredningen avser också bör föranleda en ändring i någon annan indelning, skall utredningen omfatta även en sådan ändring.

text: Statliga och kommunala myndigheter skall i skälig omfattning lämna upplysningar och hjälp, när det begärs av den som gör utredningen.

text: När det finns skäl till det, skall en särskild undersökning göras om befolkningens inställning till en indelningsändring. Om en särskild utredare finner skäl till en sådan undersökning, skall han anmäla detta till kammarkollegiet, som beslutar i frågan. Länsstyrelsen beslutar om sådana undersökningar i ärenden som länsstyrelsen utreder.

text: Undersökningen skall göras av länsstyrelsen. Den kan ske genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. Länsstyrelsen får därvid anlita valnämnden i kommunen, om inte nämndens verksamhet i övrigt hindras därigenom.

text: Om utredningen visar att församlingsindelningen bör ändras, skall ett förslag upprättas till ändringen samt till den ekonomiska reglering och de övriga föreskrifter som ändringen kan ge anledning till.

text: Om även någon annan indelning behöver ändras, skall förslag upprättas också till en sådan ändring.

text: Den myndighet som har hand om utredningen får besluta huruvida kostnaden för utredningen skall förskotteras av sökanden eller av allmänna medel.

text: Den myndighet som meddelar det slutliga beslutet i ärendet får förordna att sökanden eller en församling som har fördel av indelningsändringen slutligen skall stå för utredningskostnaden helt eller delvis. I den mån ett sådant förordnande inte meddelas, skall staten svara för utredningskostnaden.

text: Till utredningskostnaden hör även kostnaden för valnämndens medverkan i en undersökning om befolkningens inställning till en indelningsändring.

text: /r4/ Ekonomisk reglering m. m.

text: När en församling delas, skall de inbördes ekonomiska förhållandena mellan församlingarna enligt den nya indelningen regleras. När en del av en församling överförs till en annan församling, skall en sådan reglering ske, om en församlings tillgångar eller förbindelser som kan hänföras till den delen bör överföras till den andra församlingen eller om det finns särskilda skäl till reglering. Regleringen skall ha till syfte att på ett ändamålsenligt och skäligt sätt fördela församlingens förmögenhet eller en del av denna.

text: Regleringen fastställs av den som beslutar om indelningsändringen, när beslutet meddelas. Om församlingarna är ense om regleringen, bör deras överenskommelse fastställas.

text: Ansvaret för en förbindelse får överföras från en församling till en annan även om fordringsägaren inte har lämnat sitt medgivande till det.

text: Om inte något annat har bestämts vid den ekonomiska regleringen, övergår en församlings ansvarighet för borgensförbindelser och liknande åtaganden, som berör invånare, fastigheter eller verksamheter inom ett område som skall skiljas från församlingen, till den församling som området efter indelningsändringen skall ingå i.

text: Om fördelningen av tillgångar och förbindelser inte kan följa grunden för regleringen, skall utjämning ske i pengar. Den som beslutar om indelningsändringen får bestämma att utjämningsbeloppet skall betalas på en gång eller fördelas på två eller flera år.

text: När församlingar läggs samman, övergår deras tillgångar och ansvarigheten för deras förbindelser till den församling som bildas genom sammanläggningen.

text: Om en församlings ekonomiska ställning försämras på grund av en indelningsändring, får den som beslutar om ändringen bestämma att en annan församling som har fördel av denna skall bidra till den förstnämnda församlingens utgifter i skälig utsträckning. Detsamma gäller om en församling på grund av en indelningsändring får kostnader för att ordna sin förvaltning, till vilka den eller de andra församlingar som närmast berörs av ändringen skäligen bör bidra. Bidraget skall utgå på en gång eller under en viss övergångstid.

text: /r4/ När beslut om ändring i församlingsindelningen träder i kraft m. m.

text: En indelningsändring träder i kraft den 1 januari det år som bestäms i beslutet om ändringen. Om ändringen är av sådan omfattning att en församling enligt den nya indelningen inte bör företrädas av de gamla kyrkofullmäktige, träder ändringen i kraft den 1 januari året efter det år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum. Detta gäller dock inte om ett förordnande enligt

text: 23 §

text: meddelas.

text: Ett beslut om indelningsändring enligt

text: 1 §

text: skall meddelas senast ett år innan ändringen skall träda i kraft. Om det finns synnerliga skäl, får beslutet meddelas vid en senare tidpunkt, dock inte senare än åtta månader före ikraftträdandet. Ett beslut om indelningsändring enligt

text: 2 §

text: skall meddelas senast tre månader innan ändringen skall träda i kraft.

text: Lag (1990:302).

text: Sedan en indelningsändring har beslutats eller, om indelningsdelegerade skall utses enligt

text: 22 §

text: , sedan delegerade valts, kan en församling enligt den nya indelningen förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter.

text: Under tiden från beslutet om indelningsändring eller, om indelningsdelegerade skall utses enligt

text: 22 §

text: , från valet av delegerade och till dess att ändringen träder i kraft skall den beslutanderätt som tillkommer kyrkofullmäktige, kyrkostämma eller direktvalt kyrkoråd utövas av företrädare för församlingen enligt den nya indelningen, när det är fråga om beslut som har verkan efter den nya indelningens ikraftträdande.

text: Företrädare för församlingen enligt den ändre indelningen får under samma tid utöva sådan beslutanderätt endast i frågor som uteslutande avser denna församling och som inte har verkan efter den nya indelningens ikraftträdande.

text: I fråga om rätten att företräda de församlingar som berörs av en indelningsändring skall följande gälla. Till dess ändringen träder i kraft skall kyrkofullmäktige i varje församling där beslutanderätten utövas av fullmäktige företräda denna församling enligt såväl den äldre som den nya indelningen, om inte något annat följer av 22 eller

text: 23 §

text: Om en indelningsändring innebär att en ny församling bildas eller om ändringen annars är av sådan omfattning att församlingen inte bör företrädas av de gamla kyrkofullmäktige, får den som beslutar om ändringen bestämma att församlingen enligt den nya indelningen skall företrädas av indelningsdelegerade från det att dessa har valts till dess att indelningsändringen träder i kraft. Om sådana delegerade finns bestämmelser i lagen (

text: ) om kyrkliga indelningsdelegerade.

text: Om en ny församling bildas av församlingar som utgör en total kyrklig samfällighet, får den som beslutar om indelningsändringen förordna att samfällighetens fullmäktige skall vara fullmäktige i den nybildade församlingen.

text: Beslut, som under tiden från beslutet om indelningsändring eller, om indelningsdelegerade skall utses enligt

text: 22 §

text: , från valet av delegerade och till dess att ändringen träder i kraft fattas av kyrkofullmäktige, kyrkostämman, kyrkorådet eller en annan nämnd, överklagas enligt reglerna i

text: 13 kap.

text: 3 §§

text: församlingslagen (1988:180)

text: . Även en annan församling som berörs av indelningsändringen och den som är folkbokförd i en sådan församling får klaga över beslutet. Beträffande överklagandet tillämpas i övrigt

text: 13 kap.

text: 6 §§

text: församlingslagen

text: . Ett beslut, varigenom kammarrätten har bifallit överklagandet eller förbjudit att det överklagade beslutet verkställs, får likaså överklagas även av en annan församling som berörs av indelningsändringen och av den som är folkbokförd i en sådan församling. Lsg (

text: /r4/ Hur man överklagar beslut om ändrad församlingsindelning

text: Länsstyrelsens beslut enligt

text: 2 § andra stycket

text: får överklagas hos kammarkollegiet.

text: Kammarkollegiets beslut enligt

text: 3 §§

text: får överklagas hos regeringen. Kollegiets beslut får överklagas även av stiftsstyrelsen. Kollegiets beslut i ärenden som överklagats dit får dock inte överklagas.

text: 3 kap.

text: Ändringar i den territoriella pastoratsindelningen

text: /r4/ Hur ändringar i pastoratsindelningen skall ske

text: Ändring i den territoriella pastoratsindelningen får göras, om indelningen därmed blir mer ändamålsenlig med hänsyn till pastoratens förmåga att svara för de angelägenheter som enligt författning eller annars skall ankomma på dem. Ett pastorat får inte utan särskilda skäl ha färre än 2 000 kyrkomedlemmar eller vara beläget i mer än en kommun.

text: Stiftsstyrelsen beslutar om ändring i den territoriella pastoratsindelningen. Lag (1990:302).

text: Stiftsstyrelsen skall verka för en ändamålsenlig pastoratsindelning och får själv ta upp frågor om ändring i indelningen.

text: En fråga om ändring får också väckas genom en ansökan hos stiftsstyrelsen av en församling eller ett pastorat, som skulle beröras av ändringen.

text: Om en församling som utgör ett enförsamlingspastorat delas, skall de nybildade församlingarna tillsammans utgöra ett pastorat, om inte stiftsstyrelsen beslutar något annat.

text: /r4/ Utredning m. m.

text: I ett ärende om ändrad pastoratsindelning skall stiftsstyrelsen göra den utredning som behövs. Om en ändrad pastoratsindelning bör föranleda bildandet av en total pastoratssamfällighet eller annan ändring av kyrkliga samfälligheter, skall utredningen omfatta även därmed sammanhängande frågor.

text: Ändring får inte göras i pastoratsindelningen utan att varje församling, kyrklig samfällighet, kyrkoherde och kontraktsprost som berörs av ändringen getts tillfälle att yttra sig.

text: /r4/ Ekonomisk reglering m. m.

text: När ett pastorat delas, skall de inbördes ekonomiska förhållandena mellan pastoraten enligt den nya indelningen regleras med iakttagande av vad som föreskrivs i 6 och 7 §§. Fördelningen av tillgångar och förbindelser i övrigt skall grundas på vad som är ändamålsenligt och skäligt. De kyrkliga kommuner som berörs får träffa överenskommelse om hur fördelningen skall göras.

text: Regleringen fastställs av stiftsstyrelsen i beslutet om indelningsändringen. Är de kyrkliga kommunerna inte överens om fördelningen av förmögenheten, skall stiftsstyrelsen göra fördelningen med förhållandet mellan de berörda församlingarnas skatteunderlag som grund.

text: Tvister i anledning av den ekonomiska regleringen skall avgöras enligt lagen (

text: ) om skiljemän, om inte de kyrkliga kommunerna kommit överens om något annat förfarande.

text: När egendom förvaltas enligt särskild författning, övertas förvaltningen av det pastorat som efter indelningsändringen skall svara för de angelägenheter som egendomen är avsedd för.

text: Andel i prästlönefondsfastighet eller prästlönejordsfond övertas av det pastorat från vars lönetillgångar andelen härrör.

text: Betalningsansvaret för en skuld som hänför sig till en prästgård eller ett löneboställe, övertas av den som har övertagit förvaltningen av fastigheten.

text: Ansvaret för en förbindelse får överföras från ett pastorat till ett annat även om fordringsägaren inte har lämnat sitt medgivande till det.

text: Om fördelningen av tillgångar och förbindelser inte kan följa grunden för regleringen, skall utjämning ske i pengar. Stiftsstyrelsen får bestämma att utjämningsbeloppet skall betalas på en gång eller fördelas på två eller flera år.

text: När pastorat läggs samman övergår deras tillgångar och ansvarigheten för deras förbindelser till det pastorat som bildas.

text: I samband med ett beslut om ändring i pastoratsindelningen skall stiftsstyrelsen fastställa den prästerliga tjänsteorganisationen i varje nybildat pastorat.

text: Stiftsstyrelsen får i beslutet om indelningsändring meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att ändringen skall kunna genomföras.

text: I beslutet får stiftsstyrelsen också bestämma att beslutanderätten i pastoratet skall utövas av indelningsdelegerade enligt lagen (

text: ) om kyrkliga indelningsdelegerade till dess att indelningsändringen träder i kraft.

text: /r4/ När beslut om ändring i pastoratsindelningen träder i kraft m. m.

text: En ändring i pastoratsindelningen träder i kraft den 1 januari det år som bestäms i beslutet om ändringen. Om en ändrad pastoratsindelning berör en total pastoratssamfällighet eller en total flerpastoratssamfällighet, skall beslutet dock träda i kraft den 1 januari året efter det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum.

text: Ett beslut om ändrad pastoratsindelning skall meddelas senast ett år innan det skall träda i kraft. Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet.

text: /r4/ Hur man överklagar beslut om ändrad pastoratsindelning.

text: Stiftsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarkollegiet av de berörda församlingarna, pastoraten och flerpastoratssamfälligheterna. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Om ärendet är av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, får kammarkollegiet dock med eget yttrande överlämna det till regeringen för avgörande.

text: Innan kammarkollegiet avgör ett ärende, skall svenska kyrkans centralstyrelse ges tillfälle att yttra sig.

text: /r3/ 4 kap. Ändringar i kontraktsindelningen

text: Ändring i kontraktsindelningen får göras om indelningen därmed blir mer ändamålsenlig.

text: Om ändringar i kontraktsindelningen beslutar stiftsstyrelsen.

text: Stiftsstyrelsen skall verka för en ändamålsenlig kontraktsindelning och får själv ta upp frågor om ändring i indelningen.

text: En fråga om ändring får också väckas genom en ansökan hos stiftsstyrelsen av en församling eller en kyrklig samfällighet som skulle beröras av ändringen.

text: Ändring i kontraktsindelningen får inte göras utan att varje församling, kyrklig samfällighet, kyrkoherde och kontraktsprost som berörs av ändringen getts tillfälle att yttra sig.

text: Stiftsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarkollegiet av berörda församlingar och kyrkliga samfälligheter. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas.

text: /r3/ 5 kap. Bildande av kyrkliga samfälligheter m. m.

text: Bestämmelser om pastoratssamfälligheter och om vilka församlingsangelägenheter en sådan samfällighet skall sköta samt om flerpastoratssamfälligheter finns i

text: 1 kap. 5 § andra stycket

text: och

text: 6 §

text: församlingslagen (1988:180)

text: En total pastoratssamfällighet bildas genom samfällda beslut av församlingarna i pastoratet. Besluten skall anmälas till stiftsstyrelsen. När de har vunnit laga kraft skall stiftsstyrelsen fastställa samfällighetsbildningen.

text: En total pastoratssamfällighet kan också bildas genom beslut av stiftsstyrelsen, om det är till övervägande och varaktig fördel för pastoratet som helhet att pastoratssamfälligheten sköter alla ekonomiska angelägenheter. Ett sådant beslut får inte fattas utan att varje församling och kyrklig samfällighet i pastoratet getts tillfälle att yttra sig.

text: Stiftsstyrelsen får själv ta upp en fråga om att bilda en total pastoratssamfällighet. En sådan fråga får också väckas genom en ansökan hos stiftsstyrelsen av någon av församlingarna i pastoratet.

text: En flerpastoratssamfällighet får bildas genom beslut av stiftsstyrelsen, om berörda pastorat har samtyckt till åtgärden eller om den är till övervägande och varaktig fördel för pastoraten.

text: Stiftsstyrelsen får själv ta upp en fråga om att bilda en flerpastoratssamfällighet. En sådan fråga får också väckas genom en ansökan hos stiftsstyrelsen av en församling eller ett pastorat som skulle beröras av samfällighetsbildningen.

text: Ett beslut om bildande av en flerpastoratssamfällighet får inte fattas utan att varje församling och kyrklig samfällighet som berörs av åtgärden getts tillfälle att yttra sig.

text: Stiftsstyrelsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att samfällighetsbildningen skall kunna genomföras.

text: I beslutet får stiftsstyrelsen också bestämma att beslutanderätten i samfälligheten skall utövas av indelningsdelegerade enligt lagen (

text: Sedan en samfällighetsbildning har beslutats eller, om indelningsdelegerade skall utses, sedan delegerade har valts, kan samfälligheten förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter.

text: /r4/ Ändring eller upplösning av samfälligheter

text: En kyrklig samfällighet får ändras eller upplösas om sådana ändrade förhållanden inträtt att de angelägenheter samfälligheten har hand om lämpligare sköts på annat sätt.

text: Vad som anges i 2 och 4 §§ om rätten att besluta om bildande av samfälligheter och väcka fråga därom samt om skyldighet att bereda församling eller kyrklig samfällighet tillfälle att yttra sig skall tillämpas även när det gäller ändring eller upplösning.

text: /r4/ Ekonomisk reglering

text: I fråga om den ekonomiska regleringen vid bildande eller ändringar av kyrkliga samfälligheter skall 3 kap. 5--10 §§ tillämpas.

text: /r4/ När beslut om samfällighetsbildning träder i kraft m. m.

text: Beslut om att bilda en total pastoratssamfällighet eller en total flerpastoratssamfällighet träder i kraft den 1 januari året efter det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum.

text: Beslut om att bilda en annan flerpastoratssamfällighet träder i kraft den 1 januari det år som bestäms i beslutet om samfällighetsbildningen.

text: Ett beslut om att bilda en kyrklig samfällighet skall meddelas senast ett år innan det skall träda i kraft. Om beslutet gäller en total samfällighet, skall länsstyrelsen genast underrättas om beslutet.

text: /r4/ Hur man överklagar beslut om samfällighetsbildning

text: Stiftsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarkollegiet av berörda församlingar och pastorat. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Om ärendet är av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, får kammarkollegiet dock med eget yttrande överlämna det till regeringen för avgörande.


dcterms:title: Förordning (1988:204) om förening av vissa tjänster i anslutning till inrättandet av plan- och bostadsverket

rdfs:label: Bostadsdepartementet

text: Regeringen föreskriver att arbetstagare som den 30 juni 1988 innehar tjänst vid bostadsstyrelsen eller statens planverk får från och med den 1 juli 1988 tills vidare, dock längst till och med den 30 november 1988, förena denna tjänst med en tjänst vid plan- och bostadsverket. Vid sådan tjänsteförening är arbetstagaren utan särskilt beslut tjänstledig från den först nämnda tjänsten.


text: Denna lag träder i kraft den 1 juni 1988.

text: Lag (1996:420).

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 5 §§, ikrafttr.best.

text: Denna lag träder i kraft, i fråga om ikraftträdandebestämmelserna den 1 januari 1995, och i övrigt den 1 april 1995. Ansökningar som vid utgången av mars år 1995 kommit in till Regeringsrätten men ännu inte prövats handläggs enligt äldre bestämmelser.

rpubl:andrar: ändr. 1, 3, 4, 5 §§, rubr. närmast före 5 §, ikrafttr.best.

rpubl:andrar: ikrafttr. av 1994:719

rpubl:andrar: ändr. ikrafttr.best.; ny 3 a §, rubr. närmast före 3 a §

dcterms:identifier: SFS 1988:205 i lydelse enligt SFS 2003:245

dcterms:title: Lag (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut

rdfs:label: Justitiedepartementet L6

text: Rättsprövning

text: På ansökan av en enskild part i ett sådant förvaltningsärende hos regeringen eller en förvaltningsmyndighet som rör något förhållande som avses i

text: 8 kap.

text: eller

text: 3 §

text: regeringsformen

text: skall domstol pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden angivit eller som i övrigt klart framgår av omständigheterna i ärendet.

text: Rättsprövning kan gälla endast sådana beslut som

text: innebär myndighetsutövning mot den enskilde,

text: annars kan prövas av domstol endast efter ansökan om resning, och

text: inte skulle ha kunnat överprövas i annan ordning.

text: Regeringsrätten prövar avgöranden av regeringen och kammarrätt avgöranden av en förvaltningsmyndighet inom kammarrättens domkrets.

text: Lag (1994:1759).

text: Undantag

text: Lagen gäller inte beslut av en sådan nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare.

text: beslut av arrendenämnd, hyresnämnd eller övervakningsnämnd,

text: beslut om svenskt medborgarskap,

text: beslut om utlänningars vistelse i riket,

text: beslut om totalförsvarspliktigas och reservofficerares inkallelse och tjänstgöring,

text: beslut som rör skatter eller avgifter,

text: beslut enligt lagen (

text: ) om valuta- och kreditreglering eller beslut i frågor om allmän likviditetsindragning eller allmän prisreglering,

text: andra beslut enligt lagen (

text: ) om krigsmateriel än sådana som avser återkallelse av tillstånd enligt 3 eller

text: 4 §

text: beslut om tillstånd till sådan verksamhet som avses i

text: 1 §

text: och

text: lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet,

text: andra beslut enligt lagen (

text: ) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd än regeringens beslut som avser återkallelse av tillstånd.

text: Lag (2003:245).

text: Lagen gäller inte heller

text: Ansökan

text: Ansökan om rättsprövning ges in till den domstol som skall pröva ansökan. Den skall ha kommit in dit inom tre månader från dagen för beslutet. Om en ansökan som skall prövas av kammarrätt kommer in till Regeringsrätten skall ansökan anses ha kommit in till kammarrätten den dag som den kom in till Regeringsrätten.

text: I ansökan skall sökanden ange på vilket sätt han anser att avgörandet strider mot någon rättsregel och vilka omständigheter han vill åberopa till stöd för detta.

text: Lag (1994:1759).

text: Muntlig förhandling

beteckning: 3 a §

text: Domstolen skall hålla muntlig förhandling, om sökanden begär det och det inte är uppenbart obehövligt.

text: Lag (1996:420).

ordinal: 3 a

text: Verkställighet av förvaltningsbeslutet

text: Ett förvaltningsbeslut skall gälla trots att rättsprövning kan ske. Domstolen får dock bestämma att beslutet tills vidare inte skall gälla.

text: Lag (1994:1759).

text: Domstolens beslut

text: Om domstolen finner att förvaltningsbeslutet strider mot någon rättsregel och det inte är uppenbart att felet saknat betydelse för avgörandet, skall domstolen upphäva beslutet och, om det behövs, återförvisa ärendet till den myndighet som meddelat beslutet. I annat fall står beslutet fast.

text: Lag (1994:1759).

text: Regeringsrättens sammansättning

text: Vid rättsprövning är en avdelning av regeringsrätten domför med tre regeringsråd om prövningen är av enkelt slag. Vid beslut att avvisa en för sent inkommen ansökan om rättsprövning är avdelningen domför med tre regeringsråd. I övrigt gäller om regeringsrättens sammansättning lagen (

text: ) om allmänna förvaltningsdomstolar.


rpubl:andrar: upph.

dcterms:title: Förordning (1988:217) om försöksverksamhet med snabbare utredningar rörande unga lagöverträdare

rdfs:comment: Rättelseblad SFS1988:217 har iakttagits.

rdfs:label: Justitiedepartementet L4

text: För att åstadkomma snabbare handläggning av mål mot unga lagöverträdare skall försöksverksamhet enligt denna förordning bedrivas i mål och ärenden som hänför sig till Handens, Norrköpings, Värnamo, Malmö, Köpings, Västerås, Borlänge och Luleå åklagardistrikt.

text: Vid de åklagarmyndigheter, polismyndigheter och socialnämnder som berörs av försöksverksamheten bör tas till vara de ide'er och uppslag som kan komma fram under försöksverksamhetens gång och som främjar ett gott samarbete mellan myndigheterna och i övrigt medverkar till en snabbare handläggning.

text: /r4/ Förundersökningen

text: Om någon som fyllt 15 men inte 18 år är skäligen misstänkt för ett brott på vilket fängelse kan följa, skall polismyndigheten genast underrätta socialnämnden.

text: Förundersökning rörande brott som avses i

text: 2 §

text: skall bedrivas med särskild skyndsamhet. Förundersökningen skall vara avslutad inom två veckor, om inte utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter gör detta omöjligt.

text: Om det kan antas att åtal för brottet inte kommer att väckas, får underrättelse enligt

text: 23 kap. 18 § rättegångsbalken

text: alltid sändas till den misstänkte i vanligt brev utan hinder av reglerna i

text: 12 a § andra stycket förundersökningskungörelsen (1947:948)

text: Vid förundersökningen bör i första hand anlitas polispersonal som särskilt avdelats för eller som annars har erfarenhet av frågor om unga lagöverträdare. Har den unge tidigare varit föremål för förundersökning eller utredning enligt

text: 13 § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, bör tillses att samma personer om möjligt tilldelas också den nya förundersökningen.

text: Första stycket skall tillämpas också i fråga om åklagarens handläggning, om det kan ske utan väsentlig olägenhet.

text: /r4/ Yttrande från socialnämnden

text: Åklagaren skall så snart som möjligt och senast i samband med att förundersökningen avslutas ta ställning till om yttrande enligt

text: 3 § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare behöver inhämtas eller inte.

text: Om yttrande begärs, bör åklagaren vid behov ge socialnämnden upplysningar om hur yttrandet kan begränsas.

text: Om socialnämnden uppdragit åt någon tjänsteman hos nämnden eller någon av ledamöterna att avge yttrande på nämndens vägnar, får yttrandet med iakttagande av föreskrifterna i

text: socialtjänstlagen (1980:620)

text: om handläggning av ärenden avges muntligen.

text: Om det är lämpligt, kan yttrande avges i anslutning till sådant sammanträffande som avses i

text: 8 §

text: /r4/ Meddelande av beslut om åtalsunderlåtelse

text: Beslutas åtalsunderlåtelse skall, om hinder inte möter, beslutet meddelas vid ett personligt sammanträffande med den unge senast en vecka efter det att förundersökningen avslutats. Åklagaren bör sträva efter att den unges vårdnadshavare är närvarande vid sammanträffandet. Företrädare för socialnämnden bör ges tillfälle att närvara.

text: höra efter i vilken utsträckning den unge försökt gottgöra eller avhjälpa skada som uppkommit genom brottet,

text: förklara innebörden av beslutet om åtalsunderlåtelse och det skötsamhetskrav som detta är förenat med,

text: belysa vilka följderna kan bli av fortsatta lagöverträdelser.

text: Vid sammanträffande enligt

text: 7 §

text: bör åklagaren särskilt